14 J. Eekstad. 



Skuringsstriberiies retning er for lettere oversigts skyld 

 indtegnet paa vedføiede kartskisse. 



Af skuringsstriberne, flytblokkene og morænerne kan vi 

 se, at isen har bevæget sig ud fra landets høieste fjeldparti, 

 følgende terrænets indsænkninger. Naar ismasserne har 

 været for betydelige til at kunne faa afløb nok igjennem 

 dalene, er en del bleven presset over høidedragene. Her- 

 oppe har bevægelsen bedre kunnet følge den retning, hvori 

 trykket virkede, medens nede i dalene terrænets ujevnheder 

 har havt en stærk indflydelse paa bevægelsesretningen. 



Skillet mellem bevægelsen opefter og nedefter Gud- 

 brandsdalen maa have ligget omtrent ved grænsen mellem 

 Sel og Dovre, thi som ovenfor anført flndes blokke af 

 Rustens konglomerat førte nordover til Dombaas og sydover 

 til Laurgaard. 



Terrasser. 



Naar man kommer opefter Gudbrandsdalen, begynder 

 der fra Talleraas bro over Laagen en række terrasserester 

 opigjennem Dovre, særlig langs dalens østside; paa disse 

 ligger flere af gaardene. De bestaar af 1er, mere eller 

 mindre opblandet med fin sand, og viser særdeles tydelig 

 lagning, saa det er klart, de maa være udfældte i en sjø. 

 Smukkest udviklede er de opefter Dovrebygden til opimod 

 Dombaas, men man har ogsaa lag af det samme slags sand- 

 blandede 1er vestover i Lesja til lidt bortenfor Holsæt. I 

 høideu gaar det lagede 1er paa sine steder op til 550 m. 

 o. h Jeg søgte paa flere steder i berglagene efter dyre- 

 eller planterester, men uden noget resultat. 



Omtrent paa samme strækning ligger der temmelig høit 

 oppe i den vestre dalside en række terrasser, som sees 

 særdeles godt fra landeveien, som her gaar paa østsiden. 



