Mærker efter istiden i Gudbrandsdalen. 21 



være tilfældigt, men maa hænge sammen med de forholde, 

 hvorunder disse terrasser er fremstaaede. Da de dannedes, 

 dækkede endnu ismasser det meste af landet paa vestsiden 

 af Gudbrandsdalen, medens landet paa dens modsatte side 

 var omtrent isfrit, følgelig maatte den større mængde vand 

 og is fra vest skaffe mere materiale tilveie til dannelse af 

 moræner og terrasser og saaledes fortrinsvis begunstige 

 deres fremstaaen paa den side af dalen. 



I Hedalen er der en særdeles fremtrædende terrasse 

 langs dalens østside. Den begynder lidt søndenfor Ekre og 

 strækker sig opover til Bjølstad i længden omkring 6,5 km. 

 Jeg gik langs den i hele dens udstrækning, idet jeg ofte 

 aflæste barometret. Det viste sig herved, at den stiger for- 

 holdsvis jevnt hele veien, saa den ved Bjølstad er 56 m. 

 høiere end ved den sydlige ende. Fig. 5 viser heldningen 

 50 gange forstørret. Afstandene er afsatte som abscisser og 

 de fundne høider som ordinater. Bjølstads høide over havet 

 fandtes med aneroid at være 496 m , og herpaa er da den 

 absolute høideangivelse paa fig. 5 baseret, hvorfor den vel 

 ikke kan gjøre krav paa nogen stor nøiagtighed. Terrassens 

 heldning eller høideforskjellen mellem de enkelte punkter 

 langs den bestemtes derimod, ved at jeg i løbet af to timer 

 langs efter den aflæste aneroiden, hvorfor feilene i de rela- 

 tive høider eller i heldningen ikke kan blive af nogen 

 nævneværdig betydning. 



Den sydlige del af terrassen opover til Steinflnsbø be- 

 staar hovedsagelig af grus og 1er, og her har i tidens løb 

 rindende vand skaaret den op i en række kegleformede 

 hauge. Fra Ellingsbø nordover til Bjølstad er den mere 

 sammenhængende, kun gjennemskaaren der, hvor bække 

 kommer ned. Paa denne strækning optræder der ikke faa 

 store blokke, undertiden paa flere kubikmeter. Ofte ligger 



