s. A. Sexe. 3 



ned fra Præcipiceme. I Klippen, som danner Furens Indside, 

 og parallel med denne, saaes ikke sjelden vertikale Afløsnings- 

 kløfter, der aabenbare et Strnkturforliold, som ikke kan sættes 

 ud af Betragtning, hvor der handles om Liniens Oprindelse. 



Liga over den søndre Ende af den saaledes beskrevne Fure 

 og i et 38 Fod høiere Niveau, altsaa 534 Fod o. H. træffer 

 man i Klippen en stærk Indskj æring, som tilligemed en Stump 

 Terrasse kan gjælde for en Begyndelse til endnu en Linie, 

 hvis Fortsættelse dog udeblev. 



Med horizontale, over Havet liggende Furer i Strand- 

 klipperne, samt Landets Stigniâg for Øie falder man vistnok lette- 

 lig paa den Tanke, at de ere gamle Strandlinier. Dette for- 

 skar dog ikke til at hæve Tanken til Dogme. 



Naar man udgiver en horizontal, over Havet liggende Fure 

 i Strandklipperne for en gammel Strandlinie, saa pligter man 

 idetmindste at sandsynliggjøre følgende Forudsætninger : 1) At 

 Havet besidder Evne til i sit Niveau at udhule Furer i Klip- 

 perne, naar det faar Tid dertil; 2) At den Klippezone, hvori 

 Furen har sit Leie, engang laa i Høide med Havet i et langt 

 Tidsrum, og 3) At Landet derpaa steg saaledes, at Furen med 

 Bibehold af sin horizontale Stilling løftedes fra Havets Niveau 

 til sin nutidige Beliggenhed, hvortil knytter sig den Slutning, 

 at de horizontale Zoner paa Strandklipperne, som ingen Furer 

 have at opvise, hævedes saa hurtigt over Havfladen, at Havet 

 ikke fik gjort nogen Fure i dem. 



Den Omstændighed, at Klippefuren i Bsvigfjældet ligger 

 horizontalt, kan naturligvis ikke borge for nogen af disse For- 

 udsætninger. 



Ifalge Opgave i Universitetsprogram for andet Halvaar 1872 

 ligger den nederste af Linieme i Bsvigfjældet 462' o. H. og 

 den øverste 516' o. H., den første altsaa 34', den sidste 18' 

 lavere end efter min Maaling. 



«Ser vi os nu om» — siger Forfatteren af bemeldte Pro- 

 gram — < efter høitliggende åbne hovedterrasser i Trondhjems 



