. s. A. Sexe. 9 



ket baade til at modtage og beholde Skuringsstriber. Og saa- 

 ledes fandtes der i disse Furer hverken indristet Noget om deres 

 Tilblivelsesniaade eller Fødselsdatum, uden at man dog derfor 

 er berettiget til at slutte, at der aldrig bar været gjort Forsøg 

 paa at anbringe nogen Inskriptioner i dem. 



Paa Kyststrækningen mellem Kaafj orden og Kvalsund træf- 

 fer man bist og her, fornemmelig i Vargsund, Klippefurer, hori- 

 zontale, som det synes, og fordetmeste af kort Udstrækning. 

 Saadanne Furer findes ogsaa paa den nordøstlige Side af Øen, 

 Seiland, paa Vestsiden af Kvalsund og flere Steder. Paa den 

 yderste Strandstrækning mellem store og lille Lerisfjord, paa 

 Zarabynæset og Kvænklubben i Vargsundet sees to saadanne i 

 forskjellige Høider liggende Klippefurer. Paa den østlige Side 

 af Kvalsund, paa Kvænklubben og Zarabynæset have Klippe- 

 furerne ingen ubetydelig Udstrækning. Paa begge de sidstnævnte 

 Steder ligge Furerne i meget brat Klippe, og paa begge Steder 

 er den øverste Fure mest udpræget og sammenhængende. Den 

 nederste Rand af den nederste Fure paa Kvænklubben er stykke- 

 vis borte, medens den øverste Rand staar igjen. Maaske har 

 Furen paa de betræffende Steder aldrig havt nogen nederste 

 Rand. Den nederste Fure paa Kvænklubben lader sig paa 

 Grrund af Klippens Steilhed ikke befare. Den øverste Fure 

 saa ud til at den skulde kunne befares. Jeg forsøgte dog for- 

 gjæves derpaa. Paa Zarabynæset er ogsaa Klippen steil. Imid- 

 lertid lade dog Furerne sig der befare. Jeg fulgte den øverste 

 Fure fra Ende til Ende, fandt den meget ujævn, fandt Grus i 

 den og ikke sjelden runde Stene, som syntes at være fremmede 

 paa Stedet og af samme Slag som de Rullestene, der ligge 

 henkastede paa Stranden ved Klippens Fod, hidførte uden Tvivl 

 af Isbræer fra det Fjerne, fra det Indre af Fjorden. Bravais 

 anslaar Bredden af saadanne Klippefurer fra 3 til 6 Fod. 



Saavidt jeg kunde erfare, bestaar Klippen, hvori disse Furer 

 forekomme, overalt af en graalig-blaalig sort Skifer, som ikke er 

 nogen typisk Bergart, men vel nærmest maa kaldes Lerskifer. 



