10 Om nogle gamle Strandlinier. 



Paa lange Strækninger mellem disse sporadiske Klippofurer 

 åndes stykkevis horizontale eller paa det nærmeste horizontale 

 Linier i løst Terrain, snart liøiere, snart lavere, snart en, snart 

 to, iblandt flere over Mnanden paa Stedet. Af disse Linier gives 

 der to Slag. Det ene Slag staar i Forbindelse med Terrasser, op- 

 dyngede, hvor Elve og Bække munde i Søen. Dette Slags Linier 

 have liden Udstrækning. Linier af det andet Slag have ofte en 

 stor Længde og vise sig paa Strandstrækninger, hvor Elve og 

 Bække ikke have sit Udløb i Søen. Disse Linier danne Grændsen 

 mellem, som det ser ud til, horizontalt løbende Bakkezoner, 

 hvoraf den øvre har en større, den nedre en svagere Hælding. 



Disse forskjelligartede Liniestykker: Klippefurer, Terrasse- 

 linier og Linier i løst Terrain uden Terrasser, ligge efter Bra- 

 vais's Opfatning saaledes, at de, nagtet hjq^pige og lange Afbry- 

 delser, lade sig betragte som integrerende Dele af to Hoved- 

 linier, som, hver i sin Høide, strække sig fra Kaafj orden til 

 Hammerfest, der ligger i en Afstand af 9 à 10 norske Mile 

 fra hinanden. Disse to Liniers Høide over Havet paa følgende 

 6 Steder, nemlig: (I) det sydligste Parti af Altenfjorden o: 

 Sandfaldets, Kvænvigens og Kaafjordens Terrasser, (II) Krog- 

 næs til Talvig, (III) Komagfjord, (IV) Lerisfjord til Kvænklub, 

 (Y) den østlige Side af Seiland, (VI) omkring Hammerfest, 

 opgiver Bravais i Middeltal saaledes: 



I II III IV V VI 



øvre Linie 67'",4 56°',5 51°',8 49'^,6 42=^,65 28°»,6 

 Nedre L inie 27'»,7 24'",5 20^5 18"',3 16^6 14»°, 1 

 Høideforskjel SQ«",? 32°^,0 31'^,3 31'^,3 26'",05 14«.5 



Efter Bravais's Formening laa hele den «øA^e Linie» paa 

 een Gang i Høide med Havet, hvis Frembringelse efter hans 

 Anskuelse Linien er, hvorpaa Landet sprang til Veirs saa, at 

 Linien paa de respektive Steder kom i de Høider over Havet, 

 som Tallene under Stregen angive. Medens Linien laa saaledes, 

 fremstod den «nedre Linie» i Havets Niveau, hvorpaa Landet 

 atter gjorde et Spring, hvorved begge Linier kom op i sin 



