62 Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



liggende U bek j endt Eiland bestaar af basaltiske Bergarter 

 ligesom Halvøen, og bør derfor henføres til denne. 



tJmanaks heie Land dannes af en Række Halvøer niellem 

 isfyldte Fjorde med foranliggende liøie Øer; de Dele af samme, 

 der er bereiste, bestaar af Gneisbergarter og azoiske Skifere. 

 Fjeldene liæver sig har overalt tu større Høider, selv paa 

 mindre Øer. Den lille Umanaks 0, der ligger midt i Fjorden 

 og kun har en Længde af 1 Mil, hæver sig saaledes fra Havet 

 til en Høide af 11()3 Meter (3707 Fod), og den øverste 

 Del af Øen er ubestigelig. Øerne og Halvøeme raellem 

 Fjordene i denne Del af Grønland har bratte, ofte ubestigelige 

 Sider, og paa enkelte Steder danner Fj eldene udmærkede Alpe- 

 former, blandt hvilke enkelte Tinder hæver sig op til 2000 

 Meter. Især udmærker Strækningen omkring Mundingerne af 

 Fjordene Kangerdlugssuak og Kangerdluarssuk sig ved 

 sine dristige Fonner, store Høider og talrige Isbræer. Følgende 

 trigonometriske Maalinger anstilledes af disse Tinder ved Hjælp 

 af Theodolith: 



Tre Tinder af Grønlænderne benævnte Agpatsiait 

 (Fuglefjeldet, hvor Alkeme opholde sig) beliggende paa Halv- 

 øen meil em Kangerdluarssuk og Igneritf jorden. Her fandtes 

 Hjøideme 



1964 Meter = 62t)0 Fod. 



2032 Meter = 6477 Fod. 



1930 Meter = 6151 Fod. 

 Videre fire Tinder af Grønlænderne benævnte Kioke, 

 beliggende paa Halvøen raellem Kangerdluarssuk og Sundet 

 mellem Uperniviksø og Fastlandet, fandtes at have følgende 

 BLøider : 



1738 Meter = 5540 Fod. 



1847 Meter = 5887 Fod. 



1753 Meter = 5587 Fod. 



1878 Meter = 5986 Fod. 

 Et inde i Fjorden Kangerdluarssuk liggende Fjeld fandtes at 



