GQ Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



formede Huller i Isen, af forskjellig Bredde og indtil ^ Meter 

 dybe. De var fyldte med rent Vand, og i Bunden af dem laa 

 en leragtig Masse. Paa Indlandsisen ligger ikke Løse Stene og 

 Sand; kun langs Kanterne nær mod Land finder man erratiske 

 Blokke og snavset Is. Langs Randen løb en liden Moræne, 

 der neppe naaede en Mands Høide, medens Sidemorænen af 

 den nedenfor liggende Isbræ naaede en Høide af 16 Meter. 

 Sammenligner man de her anførte lagttagelser om Beskaffen- 

 lieden af Indlandsisen ved Ilartdlek med den Beskrivelse, som 

 Nordenskjøld giver af Indlandsisen ovenfor Aulatsivik-(Auleitsi- 

 vik)Fjorden, saa vil det fremgaa af denne Sammenligning, at 

 Overfladen begge Steder har samme Natur: Smaa Moræner; 

 Stene med snavset Is langs Kanterne ; Elve, der strømmer over 

 blaalig Is; de cylinderformede Huller findes paa Indlandsisen 

 ved Aulatsivik som ved Ilartdlek, og rimeligvis vilde den 

 samme Beskaffenhed af Indlandsisens Overflade gjenfindes paa 

 hele Strækningen meUem de to nævnte Steder, kun afbrudt 

 ved takket og sprukken Is, der hvor de store Isbræer søger ned 

 i Fjordene; thi Overfladen af de store Isbræer er, som senere 

 skal omtales, ganske anderledes sønderskaaret og ufremkommelig 

 end Indlandsisen. De Sprækker og gabende Kløfter, som 

 fremkommer ved Bevægelsen af Ismasseme i Bræeme, synes 

 dog ikke ved de forholdsvis smaa Bræer at strække sig langt op 

 igjennem Indlandsisen, hvis det er tilladt at dømme fra Bræen 

 ved Ilartdlek. Thi kun nogle faa tusinde Meter overfor Enden 

 af den kløftede Bræ var der fremkommeligt paa Indlandsisen, 

 saaledes at jeg uden Vanskelighed kunde gaa tvertover til den 

 Fjeldvæg, der paa høire Side begrændsede Bræen. Hvorlangt 

 Sprækkerne i de store isfyldte Fjorde strækker sig op igjennem 

 Indlandsisen, derom har jeg ingen lagttagelser. 



Hvor mægtig den Ismasse er, der bedækker det Indre af 

 Grønland, er saare vanskeligt, ja neppe muligt at bestemme 

 med Sikkerhed; thi man kjender kun Isens øvre Grændse, og 

 hvor høit det under Isen optrædende Land ligger, kan ikke vides. 



