Amund Helland. 71 



Dæmninger fra at strømme ud af Indsøerne, saa voxer disse, 

 indtil Vandstanden bliver saa høi, at en ny Elv kan bryde 

 frem fra det lavest liggende Sted langs Indsøens Side. Tænker 

 man sig paa lignende Vis de Fjorde, hvorigjennem Isbræerne 

 fra Indlandsisen søger ud imod Havet, tilstoppede, saa vilde 

 Indlandsisen voxe i Mægtigbed, idet nemlig den aarlig faldne 

 Snemængde ikke optøes af Sommervarmen, og denne Tilvæxt i 

 Mægtigbed vude finde Sted, indtil Indlandsisen kunde faa 

 tilstrækkeligt Afiøb andre Steder mellem de foranliggende 

 Pjelde. 



Det falder bekvemt med Dr. R ink at inddele Isfjordene i 

 Nordgrønland i saadanne, som producerer store Isfjelde, og 

 saadamie, der kun producerer Kalvis og smaa Isfjelde. Disse 

 store og smaa Isfjorde er dog af samme Art, idet Bræernes 

 Udseende og deres Overgang i Indlandsisen er den samme. Men 

 de Isfjorde, der opfylder Havet med mange og store Isfjelde, 

 er ved denne sin VirksomJied noget saa iøinefaldende, at de 

 strax udmærker sig fremfor de øvrige. Nordgrønlands Isfjorde 

 frembyder ved sin Beliggenhed i Nærheden af europæiske Ko- 

 lonier og ved Landets tørre Klima Fordele for lagttageren 

 fremfor noget andet arktisk Land. Det tør derfor neppe slaa 

 feü, at den stigende Interesse for de arktiske Lande og deres 

 videnskabelige Undersøgelse atter og atter vil føre europæiske 

 Reisende ud til disse Naturens mærkelige Værksteder, der saa 

 forholdsvis let lader sig besøge, af hvilken Grund de Veie, 

 ad hvilke man kan komme ind til den faste Isbræ, har sin 

 Interesse. 



Af de 5 Isfjorde, der i Nordgrønland frembringer store 

 Isfjelde, falder de 4 indenfor den Del af Landet, hvorom her 

 er Tale; to af disse, Jakobshavns Isfjord og Torsukatak, 

 gjennemskjærer Fastlandet ved Diskobugten, de to andre, den 

 større Karajak og Umiamako (den store Kangerd- 

 lugssuak), ligger i Umanaks Distrikt. Den sidste af de 

 nævnte Isfjorde benævnes paa Dr. Rinks Kart «den store 



