78 Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



Som det sees af ovenstaaende Tal, bevæger Punkter, der 

 ligger i en Afstand af mellem 400 og 450 Meter fra Kanten af 

 Isbræen, sig med enHastighed af omtrent 15 Meter i Døgnet, 

 medens Punkter, der ligger 1000 Meter ude paa Bræ, gaar med 

 cirka 20 Meters Hastigked i Døgnet. Hastigheden af Isbræen, 

 kror den ligger op imod Fjordsiden, maaltes paa den Maade, 

 at der lagdes spidse Stene ind i Bræen, og paa det faste Land 

 lige ve4 Bræen lagdes lignende spidse Stene, saaledes at Spid- 

 serne af Stenene i Bræen stod netop ligeover for Spidserne af 

 Stenene, der laa paa Land. Det fandtes da, at den yderste 

 Rand af Isbræen, kvor den støder lige op til Fjordsiden, be- 

 væger sig saare langsomt, saaledes at Hastigkeden neppe udgjør 

 mere end 0.02 Meter i 24 Timer. 



Det fremgaar altsaa af Maalingerne, at Bræerne i de is- 

 fyldte Fjorde bevæger sig med en mod Midten tiltagende Ha- 

 stigked, noget der som bekjendt ogsaa finder Sted med de 

 mindre Isbræer. 



Naar den nærmest Fjordsiden liggende Del af Bræen er 

 lidet gjennemsat af Sprækker og kan befærdes, da finder dette 

 sin Forklaring i de anførte Maalinger, idet Sprækkerne lettest 

 dannes og bliver størst i de bevægeligste midtre Partier, hvor- 

 imod Kanterne af Bræen, hvilke gaar langsomt, beholder en 

 jævnere Overflade. 



Det sees videre af de ovenfor anførte Tal, at denne store 

 Bræ i Fjorden bevæger sig i sine midtre Partier med en Ha- 

 stighed, der hidindtil ikke vides at være iagttaget ved nogen 

 Bræ. Denne Hastighed er saa meget mere paafaldende, som 

 selve Bræens Overflade ikke skraaner betydeligt, idet Held- 

 ningen kun udgjør omtrent ^ Grad; som bekjendt er Hastig- 

 heden hos Bræer i Europa med meget større Heldningsvinkler 

 meget mindre. 



De ovenanførte Maalinger foretoges paa Dage, da Luften 

 efter grønlandske Forhold havde en høi Temperatur, nemlig op 

 til 10<^ Celsius i Skyggen, medens den almindelige Sommer- 



