Amund Helland. 79 



temperatur er 4, 5 og 6^. Nogen Forskjel med Hensyn til 

 Hurtigheden i Bevægelsen om Natten og om Dagen lader sig 

 ikke udlede af de ovenfor omtalte Tal. Ligeledes er det ube- 

 kjendt, om Bræen bevæger sig langsommere paa kolde Dage 

 end paa varme, samt om den bevæger sig langsommere om 

 Vinteren end om Sommeren. At den overhovedet bevæger sig 

 om Vinteren, fremgaar imidlertid deraf, at Isfjelde ogsaa dannes 

 ved Vintertid, idet der under disses Dannelser slaaes store 

 Revner i Vinterisen paa Fjorden, hvilket Grønlænderne beretter. 

 Disse søger nemlig ved Vintertid ind til Isbræerne, hvor Våndet 

 holdes aabent paa Grund af Bræernes Kalvning, og der saaledes 

 er Anledning tu at fange Sælhunde, naar Søen eUers er belagt 

 med Vinteris. 



Hvor langt det salte Fjordvand under Jakobshavns Isfjord 

 strækker sig, og om Isbræen paa en længere Strækning ikke be- 

 rører Bunden i Fjorden, men flyder paa Våndet, kan jeg ikke 

 afgjøre. Til de Mængder af Is, som kan antages at passere ud 

 gjennem Jakobshavns Isfjord, til Fjordens Saltgehalt, den sand- 

 synlige Mægtighed af Bræen samt til Elvene ved Isfjordene og 

 deres Slammængde skal vi senere komme tilbage, hvor der bliver 

 Tale om Isfjeldene og deres Dannelse. 



Fra Tivsarigssok kan man let paa en Dag komme ind til 

 de to isfyldte Fjorde, Alangordlek og Sarkardlek. Disse 

 to Fjorde danner nemlig to Arme af den omtalte Sidefjord til 

 Jakobshavns Fjord Tasiussak. Fra Tivsarigssak tager man 

 altsaa Veien tilbage til Tasiussak og ror ind gjennem denne 

 helt til Bunden, hvor man da, hvis man følger Tasiussakens 

 nordøstre Side, naar helt frem til Alangordlek. Denne Fjord 

 udsender nemlig kun smaa Isfjelde indtil 10 Meter i Høide, og 

 da de kun driver enkeltvis omkring i Fjorden, saa er denne med 

 Lethed passabel helt frem til Bræen. Denne ender med en 

 steil Kant, der vel naar op til 10 Meter, hvuken Kant gaar 

 fra Fjordens ene Bred til den anden. Overfladen af denne 

 Bræ er ujævn og fuld af Sprækker, hvilke er saa brede og 



