Amund Helland. 85 



Konfiguration og Isbræernes Optræden langs Siderne og i 

 Bunden af Fjorden. Om man tænker sig de talrige Bække, 

 der hænger ud over de bratte Fjordsider i Norge, forvand- 

 lede til mægtige og imposante Bræer, saaledes at bver Elv 

 blev til en Bræ, saa vil man kunne danne sig en Forestilling 

 om Kangerdlugssuak. Vi vil søge ind til Bunden af Fjorden til 

 den mægtige Isbræ. Bergarterne paa Veien ind imod Kan- 

 gerdlugssuak bestaar i de yderste og vildeste Dele i Sundet 

 mellem Uperniviks og Fastlandet af Gneis langs Fjorden; 

 men at en anden Bergart staar i Høiderne, er vel muligt. 

 Et Stykke inde i Kangerdlugssuak træffer man paa en For- 

 mation af Lerskifere, Lerglimmerskifere og Kvartsskifere, der 

 nærmere ind mod Bunden atter afløses af Grrund:Q eldets Berg- 

 arter. Længere inde i Fjorden bliver Fjeldene noget lavere 

 og mildere i sine Former, men de danner dog steile Fjord- 

 sider, der undertiden styrter ned i Havet med Vinkler paa 

 80 Grader, med Høider paa 1000 Meter og derover. Af- 

 standen fra Mundingen af selve Kangerdlugssuak ind til Bræen 

 kan anslaaes tu 4 à 5 geografiske Mil; kun paa faa Steder er 

 der paa denne Vei Anledning til at lande, og inde ved selve 

 Bræen er det ogsaa forbundet med Vanskeligbeder at finde en 

 Landingsplads. Fjordsiderne gaar nemlig ogsaa her steilt ned 

 i Havet. Selve Bræen i Fjorden gaar ud i denne med en 

 brat Kant, der løber convext ud i samme, saaledes at de midtre 

 Partier af Bræen gaar indtil 20 Minutters E-oning længer ud i 

 Fjorden end Bræens Sider. Man bør derfor, om man vil finde 

 Landingsplads, ro forbi Enden af Bræen, der gaar ud i Fjor- 

 den, helt ind tu det Sted, hvor Morænen gaar ud i Fjorden 

 paa dennes Nordside, hvor der da er Anledning til at lægge 

 Baaden for Anker og at slæbe Teltet op paa Toppen af selve 

 Morænen; der vil man finde en Teltplads bekvem for lagtta- 

 gelser, om den end i andre Henseender kan være ubekvem, 



