86 Om de isfyldte Fjorde og de claciale Dannelser i Nordgrønland. 



idet Enden afBræen udenfor kan kalve, og den ved Kalvningen 

 indtrædende Søgang kan ødelægge Baaden*). 



Udseendet af selve Bræen Kangerdlugssuak er som Jakobs- 

 havns og Torsnkataks. Bræen er sønderkløftet i Ispigge og 

 Tinder, saa man ikke kan gaa tvert over den; den er i de 

 midtre Partier fri for erratiske Blokke ; saadanne optræder langs 

 Kanterne. Men medens Sidemorænerne langs de andre store 

 isfyldte Fjorde er smaa, saa er Morænen langs Kangerdlugs- 

 suak ikke ubetydelig, idet den tæver sig til Høider, der varierer 

 meUem 10 og 25 Meter. Udsigten fra Toppen af denne Mo- 

 ræne er eiendommelig. Paa liver Side af Bræens Ende, der 

 som omtalt gaar med en lodret kløftet Kant convext ud i 

 Fjorden, sees i Høiderne to Faldjøkler, der afvexlende sender 

 sine Ismasser med Bulder ud over Fjeldsiderne, og længer ud over 

 Fjorden sees de mange Bræer, som man paa Beisen har passeret. 

 Paa Sydsiden af Fjorden sees en Dal at skjære mod Syd maaske 

 over til Kangerdluarssuk, i hvilken Dal fem store Bræer søger 

 ned fra Siderne. Ser man opover Bræen, saa kan Morænen for- 

 følges en lang Strækning; men Udsigten tu Indlandsisen er delvis 

 spærret derved, at høie øformige Landstykker («Nunatakker«) 

 ligger ovenfor Bræen, (se Fig. II), og igjennem Sundene meUem 

 disse Øer paa Isen skjærer de Arme af Indlandsisen sig frem, 

 der forener sig til Kangerdlugssuak Bræ. Disse Nunataklcer 

 hæver sig, som tidligere berørt, til Høider paa tusinder af Fod 

 med steile Yægge som Fjordsiderne og forholdsvis flade oven- 

 paa. Indlandsisen ved Foden af dette forholdsvis snefrie Land 

 ligger altsaa saare meget lavere. 



Dels paa selve Morænen, dels paa Bræen, dels paa det 



*) Man bør derfor have med sig en Kajakroer og en Kajak, hvilken sidste 

 bør drages paa Land, for at man, i Tilfælde af at Baaden skulde øde- 

 lægges, kan sende Bud til Kolonierne, og ikke blive ganske afskaaren. 

 Forøvrigt bør det bemærkes, at Forandringerne i Isfjordene fra Aar til 

 Aar er store, saa at Forholdene ved Enden af Bræen i Kangerdlugssuak. 

 om kort Tid kan være ganske andre end de her beskrevne. 



