88 Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



Millimeter, fra Juli 1874—75 183.7 Millimeter. Den Kjends- 

 gjerning, at Nordgrønland har et tørt Klima, er ikke uden 

 geologisk Betydning, idet det viser, at det ikke er nødvendigt 

 at forudsætte store Regnhøider eller Snehøider i den ældre 

 geologiske Tid, da andre Lande liavde lignende glaciale Til- 

 stande, som det nuværende Grønland. 



En anden mærkelig Omstændighed ved Isforholdene i Nord- 

 grønland er, at Bræerne næres og vedligeholdes fra en Ismark, 

 der paa store Strækninger ialfald ligger lavere end den Grændse, 

 man finder for den evige Sne. Man er i Nordgrønland ofte i' 

 stor Tvivl om, hvad man skal kalde Grændserne for den evige 

 Sne. Paa sine Steder i Umanaks Distrikt, til Exempel paa 

 Uperniviks 0, kunde man i Midten af August Maaned finde 

 Dynger af aarsgammel Sne ved Havet, og da Sneveir kort efter 

 indtraf, kan det vel siges med Sikkerhed, at Snemasser bliver 

 liggende fra Aar til Aar i Umanak Distrikt i Havets Niveau. 

 Imidlertid vilde det derfor vare saare urigtigt at sætte Sne- 

 grændsen i Umanaks Distrikt i Havets Niveau, som følgende 

 Forhold vil vise. Nær de kulførende Skifere og Sandstene ved 

 Uperniviks Næs^) fandtes midt i August perennerende Sne- 

 dynger nær Havets Niveau. Men fra disse kan man stige indtil 

 720 Meter i Høiden uden at finde en eneste Sneklat. Høiere 

 op i 750 Meters Høide træffer man et Plateau, der er snefrit, 

 og som hæ ver sig helt til 890 Meter uden at være bedækket 

 med Snemarker. Paa Upernivikøens Sydside maatte derfor 

 Grændsen for evig Sne sættes høiere end 890 Meter. Betragter 

 man Fjeldene paa den modsatte Side af Umanaksf jorden østenfor 

 Fj eldet Kilertinguak, saa vil man iagttage, at kontinuerlige 

 Snemasser optræder først i Høider over 700 Meter, og at den 

 Linie, hvor Sneen begynder, ligger i forskjellig Høide paa for- 



') Disse Skifere fører fossile Planter, saaledes som de andre kulførende 

 Dannelser i Nordgrønland. Planteresterne optræder i lavere Niveauer i 

 Skifere og Sandsten. En mægtig Sandstenformation ligger over dem, og 

 den samlede Mægtighed af Skifere og Sandstene her udgjør circa 800 

 Meter. 



