Amund Helland. 89 



skjellige Steder langs Fjordsiden. Saaledes ligger den over 

 Sermiarsut paa Sydsiden af Umanaksfj orden i en Høide 

 af 970 Meter, mellem Bræerne Assakak og Umiartorfik 

 i 800 Meters Høide, mellem denne og Bræen Sorkak i 760 

 Meters Høide. Sammentolder man disse Høider for Sne- 

 grændsen med de Høider, livori Indlandsisen, der nærer Bræ- 

 erne, ligger, saa vil man finde, at de Steder, hvor Indlandsisens 

 Høide er maalt, stadigt ligger lavere end de Høider, livori 

 kontinuerlige Snemasser optræder paa Grønlands Yderland. Ind- 

 landsisen ved Pakitsok ligger i 251 Meters Høide ; ved Van- 

 dringen indover Indlandsisen i Aaret 1870 naaede Prof. Norden- 

 skjöld en Høide af 2200 Fod (690 Meter). Uden nogen Maaling 

 kan man overbevise sig om, at Indlandsisen ligger lavere end 

 Grændseme for den evige Sne ved at betragte Fjeldene, hvor 

 de hæver sig foran Indlandsisen. Man vil da finde, at Fjeldene 

 er snefrie indtil store Høider over Indlandsisen. Dette For- 

 hold er skikket til at vække Tvivl, om Indlandsisen og de 

 mægtige Bræer vilde komme igjen under de nuværende klima- 

 tiske Tilstande, hvis man tænkte sig dem bortskaffede. 



-Særdeles mærkelig er den Hastighed, hvormed Isbræerne 

 bevæger sig i de Isfjorde, der producerer Isfjelde. Som tidligere 

 omtalt bevæger Jakobshavns Isfjord sig med en Hastighed af 

 indtil 20 Meter i Døgnet, Torsukatak med en Hastighed op til 

 10 Meter, hvorimod Isfjorden Alangordlek, der kun produ- 

 cerer meget smaa Isfjelde, ikke har en Hastighed af 0.5 Meter. 

 Denne Hastighed har Betydning for Spørgsmaalet om Aarsa- 

 geme til Bræernes Bevægelse. Det synes først af de anførte 

 Tal at fremgaa, at Bræernes Bevægelse ikke fortrinsvis betinges 

 af Heldningen af Underlaget. Thi Jakobselvens Isfjord har 

 kun ^ Grads Heldning, ved Torsukatak naar Heldningen ikke 

 op tu 2^. Sammenligner man imidlertid Hastighederne i disse 

 Bræer med Bevægelsen hos Bræer i Norge med meget større 

 Heldningsvinkler, saa vil det fremgaa heraf, at Skraaningen af 

 Underlaget ikke kan være den væsentligste Betingelse for 



