92 Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



disse Bræers Endepunkter er foregaaede i Løbet af lidt over 

 25 Aar. 



Tu ap ar su it (de store Rullestene) er den nordvestligste 

 af de af mig besøgte Bræer paa Sydsiden af TJmanaksf jorden. 

 Dr. B,ink angiver dets Afstand fra Havet tu omtrent J Mü, og 

 Beliggenheden af dens Endepunkt er ikke saa væsentligt for- 

 andret, at jo ikke den angivne omtrentlige Afstand fra Søen 

 endnu gjælder. Bræen er i laøi Grad snavset og fuld af erra- 

 tiske Blokke. Sidemorænerne, der dannes af Blokke af Gneis 

 og Basalt, strækker sig et Stykke nedenfor Bræens Ende, og 

 viser saaledes, at Bræen fordum har havt en større Udbredelse. 

 Disse Sidemoræner, der strækker sig i en tredobbelt Række 

 langs Bræen, er, som alle Moræner ved disse Bræer paa Syd- 

 siden af Umanaksfjorden, meget bøie, og den længst ifra Bræen 

 liggende bæver sig tu 75 Meter over Bræens Underkant ved 

 dens Ende, den midterste bæver sig til 52 Meter. Mægtig- 

 beden af Bræen maa anslaaes til bele 100 Meter; Høiden af 

 Bræens Underrand er 200 Meter over Havet. Den ender med 

 en lodret Væg, ud af hvilken der kom et Par Smaabække høit 

 over Bræens Underlag. I den lodrette Væg, hvormed Bræen 

 ender, sees Lag eller Afløsningsflader ; nær Bunden af Bræen 

 viste disse Lag eUer Afløsningsflader sig i den Grad bøiede, at 

 de paa to Steder viste fuldkomne Inversioner, hvilket synes dels 

 at maatte antyde, at Bevægelsen i Isens Masse kan være meget 

 Gompliceret, dels at vise, at Isen i Bræen er i ikke ringe Grad 

 plastisk. I de Lag eUer Afløsningsflader, som hyppigt er at 

 iagttage hos de Bræer, der ender med en lodret Væg, eller som 

 gaar med en lodret Kant ud i Havet, har jeg oftere iagttaget 

 Bøininger, og undertiden kan man tydeligt se disse Lag forme 

 sig i Lighed med Formen af Underlaget. 



Sermiarsut. Omtrent ^ geografisk Mil SV. for Tuapar- 

 suits Dal ligger den mægtige og imposante Bræ Sermiarsut med 

 en. uhyre Moræne. Bræen gaar nu ligesom i 1850 helt ud i 



