94 Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



Gjenstande, som med visse lige lange Mellemrum lægges paa 

 Bræen, efterhaanden kommer nærmere og nærmere, indtil de 

 samles i Morænen. De forkullede Træstammer blev fulgte indtil 

 en Hjøide af 620 Meter; her var Bræen dækket med Nysne. 

 Assakak synes at maatte frembyde en nogenlunde bekvem og 

 visseligen interessant Yei ind til det Indre af den lidet under- 

 søgte Niigssuaks Halvø. Forsaavidt som en saadan Reise skulde 

 have det Formaal at opsøge Moderstedet for de forkullede 

 Stammer, bør man vælge en Tid, da Fjeldene ikke er dækkede 

 med Nysne ; thi denne skjuler i Høiderne ofte de Træstammer, 

 der ligger som Veivisere. Høiden af Bræens Endepunkt er 

 omtrent 50 Meter over Havet. 



Umiatorfik, den nordvestligste og største af de to Bræer, 

 som Dr. Rink benævner saa, gaar ligesom Sermiarsut ud i 

 Havet med en brat Kant, og har ligesom denne høie Side- 

 moræner. Ved Lavvande kan man se, at den hele Bræ hviler ' 

 paa Stene. Bink angiver, at den naar med en halvkredsformet 

 omtrent 2000 Alen lang, 100 à 160 Fod høi Kant ud i Søen, 

 og anfører fremdeles, at der synes at være saa lav Grund foran 

 Banden af Jøkelen, at større Brudstykker af Is, selv om de 

 dannedes, slet ikke vilde flyde bort. Da nu som omtalt den af 

 Stene bestaaende Bund er synlig ved Lavvande, synes Bræen 

 heller at have trukket sig tubage end at være skredet frem, 

 hvis ikke selve Stranden foran Bræen er blevet grundere ved 

 de fra Bræen faldende Stene. Nogen større Forandring synes 

 denne Bræ ikke undergaaet siden 1850. 



Umiatorfik (den mindre og sydøstlige) gaar med en 

 smukt hvælvet Overflade ned indtil en Afstand af 322 Meter 

 fra Havet. Efter Dr. Bink var Afstanden i 1850 6 à 800 

 Alen (altsaa imellem 376 og 502 Meter). Efter dette synes 

 Bræen at være skredet lidt, men ikke betydeligt fremad. Hvis 

 dens Afstand i 1850 var 700 Alen (439 Meter), saa skulde den 

 have skredet 109 Meter fremad, eller ikke fuldt 4 Meter om Aaret. 



