Amund Helland. 97 



ligge hele 60 Meter længer fremme end 3 Dage tidligere; og 

 da det vel er tænkeligt, at Bræen til sine Tider er mere gjen- 

 nemsat af Kløfter end til andre, livilket befordrer Kalvningen, 

 saa er det saare naturligt, at Kalvningen kan finde Sted paa 

 meget forskjellige Steder. Den af mig iagttagne, senere omtalte 

 Kalvning fandt Sted lige ud for Tivsarigsok, men denne Del 

 af Isbræen synes af de ældre lagttagere at være betragtet som 

 liggende langt ovenfor Bræens Endepunkt. 



Om Isfjeldene og deres Dannelse. Isfjeldenes Ud- 

 seende er saa ofte beskrevet, at det turde være overflødigt nær- 

 mere at omtale samme. Det er almindeligt bekjendt, at de er 

 af de forskjelligste Former, at de danner Masser, der er sammen- 

 lignede med Slotte, Taarne, Kirker, Skibe for Seil o. s, v., at man 

 ofte finder dem mer eller mindre spidse og takkede, dels mere 

 kubiske med steile Sider og med et fladt Plateau paa Toppen, at 

 man byppigt ser dem gjennemsatte af svære Aabninger som 

 Porte tvertigjennem o. s. v. Jo længere man kommer ind i de 

 store Havbugter i Nordgrønland, som Diskobugten, Vaigatet og 

 Umanaksf jorden, desto talrigere bliver Isfjeldene, og søger man 

 ind i Isfjordene, saa optræder Isfjelde og Brudstykker af samme 

 saa talrigt, at det er umuligt at ro ud gjennem Fjorden, saaledes 

 som omtalt. 



Overfladen af de fleste Isfjelde er ren, uden Stene; nu og 

 da ser man et Isfjeld med Stene paa, og hist og her mindre Is- 

 fjelde, der er helt bedækkede med Stene og Snavs. 



Den øiensynligt rigtige Forklaring af Isfjeldenes Dannelse 

 er givet af Dr. R ink i det tidligere omtalte Arbeide over* 

 Grønland, idet det her paavises, at Isfjeldene dannes, idet Bræ- 

 erne i Isfjordene bevæger sig udover, indtil de kommer paa dybt 

 Vand, hvor Bræen flyder, og at Stykker da af denne løsrives 

 ved Våndets Opdrift. 



Tidligere gjorde man sig den Forestilling, at Isfjeldene 

 rullede ud i Havet fra Isbræerne. At man saa længe kunde blive 

 staaende ved denne Forklaring, har vel sin Grrund deri, at de 



Archiv for ?.fatliemat:k ng Naturvicienskab 7 



