100 Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



Is løsnede og hævede sig op foran Kanten, antagelig til en 

 Høide af 30 Meter, væltede sig, men faldt saa pludselig i 

 tusinde Stykker, som om det havde været Sand. Af det hele 

 Is^eld blev der kun Brudstykker af Is eller Kalvis tilbage. 

 Umiddelbart efter løsnede ogsaa et andet mindre Isfjeld. 



Paa Pl. II Fig. I vil man finde et idealt Snit gjennem en 

 Isfjord, der viser, hvorledes Bræen gaar ud i Havet med ca. 

 f Dele af sit Volumen liggende under Havet. Foran samme 

 svømmer Isbjerge, hvoraf et sees at staa paa Grund i Fjordens 

 Munding. Alle de vertikale Afstande er meget forstørrede, saa- 

 ledes at Bræen maatte tænkes omtrent 3 Grange saa lang som 

 den er, for at de rigtige Forhold skulde fremkomme. ' 



For tilfulde at forståa de Phænomener, der iagttages i Is- 

 fjordene og under Isfjeldenes Dannelse, maa vi gjøre os fortrolig 

 med Fjordenes Dybde, Bræens Mægtighed og Hastighed og 

 Bredde, den specifike Vægt af Våndet og Isen. 



Først maa der undersøges, hvormeget af et Isfjeld der 

 ligger over, og hvor meget der ligger under Våndet, naar Is- 

 fjeldet befinder sig i Ligevægt eUer flyder paa Våndet. Naar 

 Isfjeldet befinder sig i Ligevægt, saa er Vægten af Isfjeldet 

 (Pj^) lig Vægten af det Volumen Vand, som den under Våndet 

 liggende Del af Isfjeldet fortrænger, (Pg) altsaa: 



Pl = A. 



Men et Legemes Vægt er lig dets Volum multij)liceret med 



dets specifike Vægt. Kaldes Fjeldets Volum V^ og dets spe- 

 cifike Vægt S-^, og Våndets Volum V^^ og dets specifike Vægt 

 S 2, saa bliver: 



Fi S^ = V., S,. 

 Sættes Isfjeldets Volum {V^) = 1 saa bliver 



V = — 1- 



altsaa bliver Volumet af den over Våndet liggende Del 



1 — F = 1 — ^ 



