102 Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



de specifike Yægter af disse to Blandinger bliver da omtrent lig 

 Differencen mellem den specifike Yægt af ren Is og Isfj eldenes 

 luftholdige Is^). Efter Forsøg anstillede paa den her antydede 

 Maade med Isstykker fra Isfj elde i Diskobugten fandtes det, at 

 Isens specifike Yægt paa Grrund af Luffcblærerne kan antages 

 at aftage med 0.032, eller at Isens specifike Yægt forringes fra 

 0.918 tu 0.886. 



Med Hensyn til den specifike Yægt af Yandet i Isfjordene 

 da er denne variabel. Yed Mundingen af Tasiussak nær Jakobs- 

 tiavns Isfjord fandtes den specifike Yægt af Havvandet at være 

 1.0228; ved Titrering fandtes en Klorgekalt = 1,602 pCt., livad 

 der svarer til en Saltmængde = 2,901 pCt. En halv Mü inden- 

 for Tasiussaks Mnnding fandtes en Klormængde = 1,411 pCt., = 

 hvad der svarer tu en Saltmængde af 2,555 pCt. og en specifik 

 Yægt = 1,0199. Tasiussak har ingen andre Tilløb fra Havet 

 end gjennem Jakobshavns Isfjord, og den specifike Yægt i 

 Tasiussaks Yand er derfor ikke større end Yandet i Jakobs- 

 havns Isfjord. Sættes altsaa efter disse lagttagelser den speci- 

 fike Yæg-t i Isfj eldene til 0.886 og af Yandet i Jakobshavns 

 Isfjord til 1.0228, saa faaes, at af et Isfjeld ligger der 86 Dele 

 under og 14 Dele over Havet, eller at Yolumet a f den over 

 Havet liggende Del af Isfjeldets Yolum udgjør om- 

 trent A af det hele Isfjelds Yolum, det under Havet 

 liggende -f. Graah beretter i sin Reise, at «ifølge gjorte 

 Forsøg er kun ^ eller | af Isen over Yandet«, uden dog at 

 ïingive den Methode, ad hvuken man er kommen til dette Re- 

 sultat. Som det sees, stemmer Tallene godt med det ved den 



*) Man maa ved 1 enyttelsen af denne Methode erindre, at man ingenlunde 

 ved at bestemme den specifike Vægt af Blandingen af Spiritus og Vand 

 faar ligetil den specifike Vægt af det Isstykke, der hverken flyder eller 

 synker i Blandingen. Thi Isstykket, der ligger i Blandingen, smelter 

 og omgives derved med Vand; man faar altsaa en Iskjærne omgivet af 

 Vand, der synker i en Blanding af større specifik Vægt end Iskjærnen 

 alene vilde gjøre. Derimod kan Differencen mellem de specifike Vægter 

 af to blandinger sættes omtrent lig Differencen mellem de specifike 

 Vægter af to Iskjærner, der netop synker hver i sin Blanding. 



