Amimd Helland. 103 



angivne Methode fundiie Resultat. Efterliaanden som Isfjeldeiie 

 naar længere ud, kommer de i et saltere Hav; saaledes voxer 

 den specifike Yægt udenfor Jakobshavns Isfjord til omkring 

 1,0255, ved Indløbet til Diskobugten mellem Hunde-Eiland og 

 Manetsak til 1,0262 og videre ud i Davisstrædet indtil 1,0265. 

 Man vil imidlertid ved Beregning letteligen se, at den Forandring, 

 som Isfjeldenes Beliggenhed undergaar ved at komme fra et 

 Hav af specifik Vægt 1.0228 til et Hav af speciiik Vægt 1.0265, 

 ikke bliver stor, idet der i det første Hav vil af 1000 Dele 

 ligge 134 Dele over Havet, i det sidste 137 Dele. Efter at 

 være kommen paa det rene med, livormeget af et Isfjeld der 

 ligger over, og hvor meget der ligger under Havet, vil vi vende 

 os til Jakobshavns Isfjord udenfor den faste Is og undersøge 

 Isfjeldenes Høide. Bestiger man en af Pjordsiderne i den ydre 

 Del af Jakobshavns Isfjord, saa vil man finde denne ydre Del 

 af Fjorden fuld af Isfjelde af de forskjelligste Dimensioner lige 

 fra Fjelde opimod 100 Meter ned til Smaastykker af Is, opfyl- 

 dende Fjorden, saaledes at der over lange Strækninger neppe 

 er synligt Vand i Fjorden. Efterhaanden som man stiger op, 

 vil man iagttage, at der af høie Isfjelde er langt færre end af 

 lave, saaledes at de findes i hundredevis med Høider under 30 

 til 40 Meter, og over denne Høide bliver der stadigt færre. 

 Yed at bestige en Aas paa 83 Meters Høide ved Mundingen af 

 Jakobshavns Isfjord fandtes det, at kun 3 Isfjelde naaede op 

 til denne Høide; det høieste af disse maaltes gjentagne Gange, 

 og som Middeltal af Maalingerne fandtes 122 Meter (386 Fod). 

 Dette er det høieste Isfjeld, jeg nogensinde har iagttaget. Vo- 

 lumet af den over Våndet liggende Del af dette Isfjeld kan 

 mindst anslaaes til 3 MiUioner Kubikmeter og det hele Isfjeld 

 til 21 Millioner Kubikmeter (omtrent 680 Millioner Kubikfod). 

 Med Hensyn til det Dyb, som Isfjeldene naar, da kan dette 

 ikke angives med Nøiagtighed, da Formen af den under Havet 

 jiggende Del af Isfjeldene ofte er meget uregelmæssig, saaledes 

 som man kan overbevise sig om ved at reise hen til Foden af 



