118 Om de isfyldte Fjorde og de glaciale Dannelser i Nordgrønland. 



kan ikke være ældre end de Bergarter, der danner dens Sider. 

 Basaltdannelsen er sandsynligvis tildels endnu yngre end den 

 miocæne Tid. Vi føres altsaa til den Slutning, at Fjorddan- 

 nelserne i Grrønland er yngre end den miocæne Tid, 

 og da mægtige Basaltudbrud ligger imellem den miocæne Tid 

 og Fjordenes Dannelser, saa bliver af denne Grrund Fjorddan- 

 nelsen meget ung. 



Den vidstrakte Indlandsis paa Grønland maa søge sit Afløb 

 gjennem et stort Antal af Bræer og over liele Kysten. I Over- 

 ensstemmelse hermed lindes langs den grønlandske Kyst ligesom 

 langs den norske Kyst Fjordene i stort Antal, den ene ved 

 Siden af den anden. Om man vender sig tu de smaa Bræer i 

 Nordgrønland, der ikke næres af en vidstrakt Indlandsis i Høi- 

 derne, da finder man omkring dem Fordybninger i KHippe- 

 grunden af samme Form som de Dannelser, der i Norge be- 

 nævnes Botner. (Cirques, Cul de sacs). Botnerne i Norge er 

 tidligere beskrevne i. den omtalte Af handling betitlet «Om 

 Botner og Sækkedale«. Det omtales her, at Botnerne findes i 

 de Dele af Norge, hvor Bræerne fortiden holder til, videre at 

 de findes i Alperne, i Himalaya-Bjergene, paa Spitzbergen, 

 altsaa overhovedet i Lande, hvor Bræer nu findes. Til disse 

 Lande kan altsaa nu ogsaa føies Grønland. Omkring Disko- 

 hugten, hvor Landet er lavt, og livor derfor heller ikke de 

 isolerede Brædannelser er synderlig udviklede, har jeg intetsteds 

 iagttaget disse Botner. Men langs Sydvestsiden af Vaigatet og 

 paa Nordsiden af Nûgssuaks Halvø, hvor Fj eldene hæ ver sig 

 op imod og over Snegrændsen, der er Botnerne vel udvik- 

 lede og mange i Antal. De findes her baade i Bergarter, 

 der tilhører Urformationen og i de basaltiske Dannelser. Om 

 Botnernes Udbredelse i Norge er det paavist, at de fortrinsvis 

 holder til paa 'den mod Nord vendte Side af Fj eldene, hvilket 

 synes at have sin Grund deri, at denne Side fortrinsvis er 

 skikket til at huse Isbræerne, da den er mindst udsat for 

 Paavirkning af Solen. Om Botner ogsaa i Grønland for- 



