Jakob Worm Müller. ^ 143 



heldes nu i dem lige — nøie afmaalte — Kvanta (f. Ex. ^ Liter) 

 Vand ^) ; derpaa opsuges Blod af en nøiagtig veiet og med sieben 

 Glasprop tillukket Blodprøveflaske ^), der rystes godt før Brugen, 

 med et lidet Glasrør, som paa den ene Ende er udtrukket til 

 et langt smalt Kapillærrør. Blodet udblæses i den ene Glas- 

 kasse og omrøres med en Glasstav, dette gjentages, indtil en 

 passende Farvetone^) er opnaaet, hvorpaa Glasrøret (ved gjen- 

 tagen Opsugning og Udblæsning) skylles ud i Glaskassen; 

 Flasken veies atter, og Yægtsaftagelsen repræsenterer det for- 

 brugte Blodkvantum. Derpaa- opsuger man med en lignende 

 Pipette af en anden defibrineret Blodprøve, der ligeledes er 

 indeholdt i en veiet Flaske, et vist Kvantum Blod og lader en 

 saa stor Mængde nedfljde i den anden Glaskasse, at den 

 samme Farvetone næsten ganske njøiagtig er opnaaet som i den 

 første. Naar dette er skeet, bringer man Resten af Blodet, 

 der er indeholdt i Glasrøret, tilbage i Blodprøveflasken, skyller 

 Glasrøret ved gjentagen Opsugning og Udblæsning ud i Glas- 

 karret og veier atter Flasken. Yægtsaftagelsen angiver da, 

 hvormeget Blod der var nødvendigt for at frembringe den samme 

 Farvenuance, som det i det første Glaskar indeholdte Blod- 

 kvantum. 



Methodens Nøiagtighed afhænger væsentligen af de for- 

 skjellige Individers Evne til at skjelne imeUem Nuancer i 

 Farveintensiteten af E,ødt; hos Enkelte er denne Evne meget 

 liden, men de fleste ville efter nogen Tids Øvelse, naar man 

 sammenligner forskjellige Forty ndingsgrader afet og samme 

 Blod, sjeldent begaa større Feil end f — 1 pCt. Forholdet stiUer 

 sig noget anderledes, naar man sammenligner -Blodprøver fra 

 forskjellige Individer selv af samme Art f Ex. Hunde ; det viser 

 sig af og til, at det ene Blods Farvetone er noget specifik for- 



•) Eller fortyndet Kogsalt- eller Glaubersaltopløsuing. 



^) Som indeholcler det omhyggeligen filtrerede defibrinerede Blod; cfr. mit 



Arbeide „Transfusion und Plethora", Christiania 1875. S. 11. 

 ^) Nogle foretrække en lysere , Andre en noget mørkere Farvetone. 



