s. A. Sexe. 205 



fi-a dette Gebet kan derfor ikke hidrøre derfra, at der paa dette 

 Grebet ingen Yeirvexling finder Sted. 



Hvad er det da, som bolder Østenvinden borte fra det stille 

 Belte, eller med andre Ord: bvad er det, som giver Luften saa 

 stor Rotationsliastigbed i det stille Belte, at den bolder Skridt 

 med Jordoverfladen sammesteds? Dette Spørgsmaal lader sig 

 maaske besvare paa følgende Maade: 



Friktionen mellem den roterende Jordoverflade og Atmo- 

 sfæren gjør naturligvis Sit til at bibringe en Luftmasse, som 

 bevæger sig fra høiere til lav&re Breder en større og større 

 B,otationsbastiglied. Men paa den ene Side synes den Impuls 

 at maatte være meget stærk, som skulde kunne forøge Rotations- 

 hastigbeden bos en Luftmasse, idet den bevæger sig fra Pas- 

 satens Polargrændse mod Ækvator, saaledes, at den, kommen 

 ind paa det stule Beltes Gebet, bolder Skridt med Jord- 

 overfladen dersteds, medens paa den anden Side Friktionen mellem 

 Atmosfæren og Havfladen paa Grund af dennes Jævnbed ikke 

 synes at kunne være synderlig stærk eller virksom i bemeldte 

 Henseende, bvüket formentlig ogsaa fremgaar deraf, at Passaten 

 — som den beskrives — ikke sætter bjøi Sø. Desuden synes 

 den roterende Jordoverflades Lidflydelse paa Luftens Rotations- 

 bastigbed at maatte være indskrænket tu det Lag af Atmo- 

 sfæren, som berører Jorden. I etbvert Fald synes bemeldte 

 Indflydelse kun sent at kunne naa op i Høiden. Det er saa- 

 ledes ikke sandsynligt, at Luftens store Rotationsbastiglied i 

 det stule Belte skriver sig udelukkende fra Friktionen mellem 

 Atmosfæren og den roterende Jordoverflade. Der maa være én 

 anden Faktor, som bar en væsentlig Del beri. Og skulde ikke 

 de fra Tropebavene opstigende Yanddampe være denne Faktor? 



Paa Grund af den bøie Temperatur i det stule Belte stiger 

 der fra Havet dersteds en stor og stadig fornyet Mængde Vand- 

 dampe op i Atmosfæren og blander sig med denne. Disse 

 Dampe have, idet de fremstaa, den samme Botationsbastigbed, 

 som Havfladen, bvorfra de komme. De maa derfor paa Grund 



