Karl Pettersen. 215 



i hyppig vexling med den livide granitiske sten — ganske i 

 orerensstemmelse med forholdet langs den søndre side. Om 

 disse lagrækker af glimmerskifer ere at indordne under glimmer- 

 skifergruppen eller under den ældi-e gneisafdeling, skal ikke 

 kunne siges med afgjørende hestemthed. I petrografisk hen- 

 seende staar bjergarten her glimmerskifer nærmere end gneis, 

 men paa den anden side det saa stærkt udviklede krystalliniske 

 præg synes at kunne tale ligesaameget til fordel for en forud- 

 sætning om, at disse lagrækker ere ældre end glimmerskiferen. 



Følger man fra Mørkesvikfjordens bund langs den søndre 

 side vestover, saa passerer man først et længere udskydende 

 parti af Kjølgraniten, indtil man ud ved Rejnvik finder graniten 

 afløst af lagrækker af glimmerskifer med indlejninger af körnig 

 kalksten — under en nord- sydlig strøgretning og vestligt fald. 

 Længere udover gaar glimmerskiferen over til glimmergneis, og 

 ud imod Stavnes er bjergarten ren gneis, her hyppig vexlende 

 med granitiske partier i ligeformig optræden. Fra Reinsvik ud 

 til Stavnes er lagstilling overalt concordant, nemlig nord-sydlig 

 strøgretning med vestligt fald af 43° og derover. Saavidt der 

 kunde iagttages ved at følge denne strækning saagodtsom fod 

 for fod, har man her fra Reins vik ud til Stavnes en sammen- 

 hængende lagrække. Grneisen skulde altsaa her ligge over 

 glimmerskiferen. 



Forholdene ere imidlertid i sin helhed ikke saaledes ud- 

 redede, at der i saa henseende skal kunne drages sikre slut- 

 ninger. Trods de til dato aflæste forholde, der nærmest synes 

 at pege i retning af, at gneisen og glimmerskiferen danne led af 

 samme hovedgruppe, tror jeg dog foreløbig at burde holde paa, 

 en udsondring meUem gneisen og glimmerskiferen, og derunder 

 at sætte gneisen som et ældre bygningsled. Paa profilet (fig. 1) 

 er gneisen saaledes her indordnet under det saakaldte grund- 

 fjeld. Det vil imidlertid i mer end en henseende være af 

 interesse at faa sagen nærmere udredet, og den her omhand- 



