222 Saltens geologi. 



lijøjfjeld stiger op strax nordenfor kjølgranitens grændselinje 

 mod nord, men rejser sig indtil et par tusinde fod højere 

 end dette. 



3. Balsfj ordens skifergruppe 



træder frem paa tre forskjellige punkter efter profilridset fig. 1. 



Det vestligste parti bygger her de lavere a^sdrag langs 

 Salten i strøget fra gaarden Jensvold — noget indenfor Bodø 

 kirke — østover forbi Kvalvaag og Yikan ind imod bunden 

 af Hopen. 



Lagrækkerne lier dannes af mild glimmerskifer, lerglimmer- 

 skifer og glindsende skifer med milde sorte kulstofboldige skifere 

 med sort streg. 



Strøgretningen er ber oftest 60^ med afbøjning til øst, 

 faldet nordvestligt til nordligt. 



Skiferlagene her findes byppigt gjennemsatte af granitiske 

 gangpartier, der stryge paa det nærmeste lodret mod skiferens 

 strøgretning, altsaa nogenlunde i nordsydlig retning. Lidt inden- 

 for gaarden Vikan sees to parallelt Lebende granitiske gange, af 

 hvilke den ene spænder sig helt fra stranden henover under- 

 landet og derfr-a opover hele afhænget af det herfra stigende 

 omkring 800' høje aasdrag. 



Den granitiske gangsten skyder oftere op over skiferlagene, 

 men viser sig her hyppig overtrukket med et tyndere overdrag 

 af uforandret skifersubstans. Rimeligvis maa den her tidligere 

 ganske have været overdækket med skiferlag 



Over den lille fremspringende halvø, der fra Fuske kirke 

 skyder sig sydover mellem Fuskevaag og Klungsetvik, dannes 

 den faste bjerggrund af regelmæssig paa hinanden følgende lag- 

 rækker, der vise en strøgretning af 50 à 60*^ med nordvestligt 

 fald. Over et profil fra Fuskevaag til Klungsetvik dannes 

 lagrækken nedenfra opad af 



