242 Om Hytteproduktet, Sten. 



Fremstiller man derimod paa Stenen en mere eller mindre 

 plan og om muligt helst poleret Flade som til Exempel ved 

 fin Slibning, da vil denne Flade fremvise om ikke just for 

 det blotte Øie saa dog for Lupen i de allerliyppigste Tilfælde 

 uligeartede Dele. 



For ved Exempler at bekræfte dette Faktum bar jeg, paa 

 Grrund af Stenenes forskjellige S ammens ætning ikke alene bvad 

 angaar dem, der ere faldne fra forskjellige Slags Smeltninger, 

 men ogsaa dem, man bar erholdt fra samme Slags Smeltning, 

 om denne ogsaa er foretaget ved samme Hytteværk, fundet det 

 nødvendigt at anvende noget større Udførligbed. Jeg vil derfor 

 anføre en E,ække Exempler, da jeg bar undersøgt alle de 

 forskjellige Haandstykker, der bave staaet til min Raadigbed. 

 Bh''ad Forsøgene selv angaar bestode de deri, at jeg afslog en 

 lille Bit af Haandstykket, slibte denne saa fint som muligt og 

 betragtede derpaa den slebne Flade enten med enkelt eller 

 dobbelt Lupe. I den følgende Fortegnelse er ogsaa opført et 

 Par Nummere, som af en eller anden Grund ikke kunde slibes. 

 Dette er skeet for en anden Undersøgelses Skyld. 



Røros. 



1. Skjærsten, betegnet rig. Farven broncegul. Bruddet 

 finkornigt, temmelig oxyderet baade paa Overfladen og i det 

 Indre, der er fuld af store Blærerum, tildels, men kun spar- 

 somt besatte med nu oxyderet Kobber. Det slebne Stykke, der 

 var af det tætteste Parti, viste ikke faa under 0.1 Millimeters 

 Gjennemsnit smaa bvide metallisk glindsende Korn. Desuden 

 var den øvrige Masse beiler ikke ensartet, da man kunde 

 skjelne imellem et Parti med en lysere broncegul, et andet med 

 en noget mørkere Farve. 



2. Skjærsten, betegnet almindelig. Farven, Bruddet og 

 Oxydationen som ved det første Stykke. Blærerummene smaa 

 i den midtere Del med lidt Kobberuld i, større mod Over- 

 fladen. Siebet, særdeles smaa men tydelige baade bvide og 



