E. Münster. 319 



eller mestendels styrknet, hvilket Faktum jeg vil fremhæve, da 

 man ikke synes tilstrækkeligt at have paaagtet det. Naar der 

 paa Undersiden af en Stenskive stikker frem fritstaaende, for 

 alt Andet blottede Kobbertagger, maa disse have dannet sig, 

 efterat Stenskiven er lettet op fra den nedenunder liggende 

 flydende Sten. Endvidere naar Kobberet sidder som Yorter 

 eller korte Tagger paa Oversiden af Stenskiven eller viser sig 

 som Fløielstraade paa Overfladen af Støbestykker (Percy), tyder 

 det hen paa, at der idetmindste maa have dannet sig en Skorpe 

 paa den flydende Sten; og naàr det forekommer i Blære rum, 

 maa disse idetmindste tildels have været forhaanden, da Kobberet 

 kom frem, thi ellers kunde ikke dets Traade rage frit ind i 

 Hulhederne. 



Plattner anfører i sine «Vorlesungen über allgemeine 

 Hüttenkunde» Bind 2. S. 167. «Er Kobberstenen mærkelig 

 blyholdig, vise de udpressede Metaldele sig ikke kobberrøde, 

 men lys blygraae og beståa af blyholdigt Kobber ; og indeholder 

 Kobberstenen Sølv, er det udskilte Kobber ikke frit for 

 Sølv. Yed sølvrige Kobberstene iagttager man forøvrigt en 

 ganske lignende Foreteelse med Sølvet. Det sidste viser sig 

 ligeledes traadformig udskilt i smaa Blærerum.» Opheder man 

 Svovlsølv i en Strøm af Yandgas eller Yandstofgas antager det 

 herved reducerte Sølv ligeledes Traadformen. 



Heraf ser man, at ikke alene Kobber, men ogsaa blyholdigt 

 Kobber, sølvholdigt Kobber, kobberholdigt Sølv og Sølv kan 

 antage lignende Former som Kobberet. Det er derfor i høi 

 Grad sandsynligt, at hvad der har bevirket Kobberets Traad- 

 form, ogsaa har hidført den hos de andre metalliske Sammen- 

 sætninger og Sølvet. En Forklaring afFænomenet maa derfor 

 være af den Beskaffenhed, at den kan passe paa de nævnte 

 samtlige Metaller og Metallegeringer, hvordan end Reduktionen 

 er foregaaet. Idet jeg her vil forsøge at fremsætte en saadan 

 Forklaring, haaber jeg — hvis jeg ei skulde være saa heldig at 

 træffe den rette, som fi-emtidige Undorsøgelser maa afgjøre — 



