320 Om Hytteproduktet, Stea. 



dog idetmindste at levere nogle Fakta, som kunne bidrage til 

 Fænoraenets Belysning. 



Yed at se denne Haar- og Traadform, som Kobberet bar 

 antaget i Blærerummene, maa den Tanke uvilkaarlig paatrænge 

 sig En, at en vis Kraft bar presset Kobberet ud af Stenen 

 samtidig med, at den blev fast. Denne Mening deles af Flere 

 navnlig ei Plattner og Percy. Allerede Betegnelsesmaaden 

 Haarform, Traadform, Kobberuld, Mosekobber giver tilkjende at 

 Kobberet ikke bar en langstrakt retlinet Form som en Naal, 

 men en mere eller mindre bøiet. Ja man træffer endog paa 

 Traade, som formelig ere dreiede eller tvundne, (Percy, ogsaa 

 iagttaget af mig i nogen Glrad). En Traads Gjennemsnit kan 

 med Hensyn til Formen være meget forskjellig, dog tror jeg 

 det almindeligst nærmer sig til en Cirkel med en Del Ind- 

 skj æringer, tbi langs paa Traadens Overflade gaar der smaa 

 Furer. Gjennemsnittet er, saavidt jeg bar iagttaget bestandig 

 større ved Roden af Traaden end ved Toppen, og Traaden vil, 

 naar den tænkes retlinet udstrakt, tilnærmelsesvis antage Formen 

 af en ret afkortet Kegle, da Tykkelsen aftager fra Roden til 

 Toppen tilsyneladende ensformig. Beke sjelden ser det ud, som 

 om flere Traade ere skudte frem umiddelbart ved Siden af 

 hinanden dels sammenbængende dels ikke. 



For at man kan bave Tal at bolde sig til, bar jeg fore- 

 taget Maalinger af Tykkelsen af nogle Kobbertraade, tagne 

 iflæng af No. 16, Trotsten fra Falun, med et det pbysiske 

 Kabinet tilbørende Instrument af Gambey i Paris, hvorved man 

 aflæser med Sikkerbed 0.01 af et Millimeter. Herved erholdtes 

 følgende Resultat, naar d betyder Tværmaalet af Toppen af 

 Traaden og D af Roden. Da Traadene ikke saa sjelden pleie 

 at have en Opsvulming umiddelbart ved Roden, saa ere de 

 maalte Traade fraskilte den Del. Maalene ere angivne i Milli- 

 meter. Traaden blev for hver særskilt Maaling dreiet noget 

 om sin Axe. 



