368 Bidrag til det uordlige Norges Orograii. 



i saa henseende strax stikke frem en væsentlig forskjel. Man 

 savner nemlig lier saagodtsom ganske de smale sundløb, der 

 saa udpræget træder frem langs Vest-Finmarken og langs hele 

 Tromsø amt. Fra Nordkap nedover til Fjelsundets ndløb i 

 Vestfjorden breder kyststrækningens øer sig i et bælte nært 

 ind mod fastlandet, men bøjer her med engang ud i en stærkt 

 afvigende syd-vestKg retning. Den milevid brede Vestfjord 

 skjær sig her mere som en havarm end som en fjord ind mellem 

 fastlandet og Lofotens øer. Fastlandets afslntning mod vest 

 danner saaledes her det egentlige kyststrøg. 



I orografisk henseende vil denne fastlandsstrækning kunne 

 sondres i de to samme hovedgrupper som fastlandsstrækningen 

 fra Ofoten nordover, nemlig: 



A. Det egentlige Kjøldrag. 



B. Fjeldpartierne mellem Kjøldraget og Vestfjorden. 



A. Kjøldraget. 



Inden Tromsø amt er Kjøldraget betegnet som en høj 

 murvold, hvis vestlige afhæng er fulgt fra Kvænangen mod 

 nord til Ofotens sidefjorde Harj angen og Eombaken mod syd. 

 Langs den nordlige del af Tromsø amt stiger murvolden oftest 

 op i s-tejle af satser lige fra fjordlinjerne — saaledes langs hele 

 den dybt indskaarne Lyngen-fjord. Over den. sydligere del er 

 derimod dragets vestlige afhæng i regelen at søge milevidt ind 

 fra de egentlige sundløb og begrændses her af ejdefar og dalløb 

 nemlig — i retningen fra nord mod syd: Balsfjordejdet, Tamok- 

 elv, Maalselv, Bardoelv og Salangselv. Fra den øvre ende af 

 Salangsdal skyder Kjøldraget ned mod bunden af Gratangen i 

 Ibostad præstegjeld og trækker sig herfra mod syd tu Har- 

 jangen, her begrændset af Harjangejdet — ejdet mellem Gra- 

 tangen og Harj angen. 



Fra det samme rent orografiske udgangspunkt, som her er 

 taget, vil ogsaa fra Ofoten mod syd til Saitenfjord kunne 

 følges det vestlige afhæng af en hermed sammenhængende 



