372 Eidrag til det nordlige Norges Orografi. 



afdeling breder sig frem fra Rombakken ned raod Mandfjord i 

 Tysfjord og kan betegnes som «Ofotens og Tysfjordens drag». 

 Det midtre parti strækker sig fra Mandfjorden ned mod bunden 

 af Sørfolden og vil blive betegnet som «Sagelvdalens og Foldens 

 drag». Det tredie og søndre parti skyder ned mod den saa- 

 kaldte Vattenbygd i det indre af Salten og dannes ai dé vid- 

 strakte højfjeldsmasser, fra hvukei-'. Blaamanden og Almajalos 

 ligesom ogsaa Sulitelmas mægtige fjeldgruppe stiger frem. 

 (Dette tredie bovedparti kan betegnes som «Vattenbygdens 

 drag)». 



a Ofotens og- Tysfjordens fjelddrag. 



Den forholdsvis største del af dette fjeldparti nemlig den, 



der udbreder sig fra Kombak til Sørskjomen og herfra langs 



Sørskjomelv til grændserøserne 254 og 255, liar forfatteren beraf 



ikke baffc anledning til personlig at befare. Disse strøg liave 



imidlertid i sidste aar delvis været befarede af vejingeniører i 



anledning af et projekteret jernbaneanlæg over balvøen fra den 



bottniske bugt tu isfri norsk kavn. Af disses indberetninger 



vil der være saameget at laane at det idetmindste vil kunne 



tjene til foreløbig at kaste lys over forholdene ber i det store. 



Langs det indre af Ofoten skjær sig i retningen fra uord 



mod syd følgende fjordløb ind i draget: 



1. Rombakken i lige vest-østlig retning gjennem iVa mils 



længde. Dens bund ligger neppe mer end V^ norsk mil 



fra rigsgrændsen eller vandskillet mellem den bottniske 



bugt og Yesterkavet. Med undtagelse af Hellemobotten — 



Tysfjordens inderste forgrening, der bar omtrent samme 



afstand fra rigsgrændsen som E-ombakbotten — vil Vester- 



kavet intetsteds naa saa langt ind mod rigsgrændsen som 



netop her. 



Fra bunden af Rombakken skjær Hunddalselven sig 

 efter et kort østligt løb i sydlig retning gjennem en fjeld- 

 dal langs den vestlige side af grændselinjen eller vandskil- 



