392 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



skjellige tinder, mørke og snebare, at stige op over isen. Is- 

 kanten kan følges V2 mil i sydostlig retning ned mod et dal- 

 føre, Lairo vaggi, der aabner sig mellem de lavere aasdrag 

 Labba og Lairo (3113' W.) og fører ned til den førnævnte 

 Piesko-Javre paa svensk side. Isen ender omtrent der, hvor 

 højfjeldsplateauet under Sulitelma gaar over i Lairo vaggi lige 

 ved rigsgrændsen, i en bøjde over bavfladen af 2619'. Langs 

 denne V2 mil lange iskant spænder sig mægtige morænevolde 

 med en bøjde af 22 — 26 fod og med en brede ved basis af 40' 

 — paa sine steder endog med en brede af opimod et par 

 kundrede fod. Over længere strøg afsluttes isen lier med tem- 

 meligt svagt skraanende flader og disse ere h5rppig gjennem- 

 satte af kføfter, der stryge lodret mod iskanten eller moræne- 

 voldens længderetning. Nede mod isens afslutning kunne disse 

 have en brede af 6 à 8 fod og med indtil 50 fods Køje rsegge 

 og maaske endog derover. Opover affcage kløfterne i brede og 

 tabe sig til slutning ganske. Mødes man saaledes af en kløft 

 saa bred at man nødig vil vove et kop derover, behøver man i 

 regelen ikke at gaa langt forinden man med letbed vil kunne 

 komme over. Paa andre steder afsluttes isen ikke under sagte 

 skraanende flader, men derimod i flere, rask paa binanden føl- 

 gende terrasser — over et længere strøg saaledes i fire stejlt 

 faldende trin, bvert af en højde af mellem 20 à 30 fod. Netop 

 over saadanne strøg maa isen antagelig glide ned med den 

 største bevægelseshastigbed og ber findes ogsaa de efter breden 

 mægtigste morænevolde. Opunder de afsluttende endeflader af 

 gletscberen er ofte samlet store masser af fint sandslam, der 

 stadig faa ny tilvæxt dels efter gletschernes underbund dels fra 

 den smeltende sneflade. 



Isens temperatur nogle tommer under overfladen var -h 0,1 

 C. (d. 8de Juli). 



Fra nordre Sulitelma aftager draget i bøjde langs efter 

 rigsgrændsen. Ved grændserøs no. 240 stiger, ifølge Wablen- 

 berg, et fjeldparti op til en bøjde af 4000' og dette falder mod 



