398 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



og lierfor kunde der dog paa forliaand være nogen sandsyn- 

 lighed for — ogsaa har været tilfældet med den del af Horn- 

 dalsejdet der stiger op over de nævnte 338', derfor foreligger 

 der som næ\Tit intet direkte vidnesbyrd. I ethvert tilfælde har 

 der alene været en smal 100' høj ryg, der her kan have steget 

 op over den nævnte havlinje og som har dannet som en bro 

 mellem det egentlige indlandsdrag og det vestenfor samme op- 

 stigende fjeldparti. 



Indlandsdraget har saaledes gjennem længere tidsrum inden 

 kvartærtiden ved sammenhængende sundløb — en enkelt lidet 

 betydelig sammenknytning muligens fraregnet — været saaledes 

 udskilt fra de vestenfor liggende fjeldpartier, at der fra et oro- 

 grafisk udgangspunkt synes at være al føje til at holde dem ud 

 fra hinanden som særskilte fjelddrag. Og selv nu, da indlands- 

 draget gjennem fjeldgrundens stadige hævning mere umiddelbart 

 er knyttet til de vestenfor liggende fjeldpartier, er det nævnte 

 forhold endnu saaledes fremtrædende, at der fremdeles synes at 

 være grund til at holde paa en saadan sondring. 



Saltens indlandsdrag er saaledes knyttet til det tidligere 

 omhandlede fjelddrag, der fra Kvænangen fandtes at sky de sig 

 i sydlig retning ned til Ofoten, at det trods den i flere hen- 

 seender fremtrædende forskjel dog nødvendigvis maa blive at 

 opfatte sammen med dette som dele af et og samme hele. 

 Og dette samlede fjelddrag antages mest passende at maatte 

 kunne betegnes under navnet af Kjøldraget (eller Kjølen), 



Mellem Kvænangen og Ofoten fandtes Kjøldraget i regelen 

 skydende op fra fjordløbene, ejdefarene og dalløbene med karak- 

 teristisk prægede murvolde, der i et eller flere tæt paa hinanden 

 følgende sæt naaede op til dragets højdepunkter, der oftest var 

 at søge nærmest det vestlige afhæng. Det samme forhold kan 

 vistnok ogsaa træde frem paa sine steder inden det her om- 

 handlede strøg — saaledes navnlig inden draget langs Ofoten, 

 hvor karakteren i saa henseende endnu er ganske den samme 

 som nordover. I strøget fra Ofoten sydover, er forholdet derimod 



