404 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



Javre er saaledes rigsgrændsen — der altid i det store taget, 

 følger vandskillet mellem den bottniske bugt og Yesterliavet — 

 trukket frem efter en linje, der paa det nærmeste følger fjeld- 

 dragets højryg. Helt anderledes var forholdet i saa henseende i 

 strøget fra Ofoten nordover. Her fandtes det egentlige høj- 

 fjeldsdrag (o: kjøldraget) over store strøg helt og holdent lig- 

 gende paa norsk side med afslutning mod øst til et omkring 

 1000' lavere liggende højplateau, der nærmest er at opfatte som 

 en fortsættelse af Finmarkens fjeldmark. Her traadte endvidere 

 det mærkelige forhold frem, at vandskillet mellem den bottniske 

 bugt og Yesterhavet, navnlig langs Lyngen, ikke er at søge 

 paa Kjøldraget eller over de samme transversalt gjennemsatte 

 højfjeldspasser, men derimod paa det lavere, østenfor liggende 

 højplateau. Elvedragene fra vandskillet ved rigsgrændsen maa 

 her endog bryde sig vej tversigjennem det høje Kjøldrag, for 

 at naa til havfladen paa norsk side. Først over den sydlige 

 del af Tromsø amt trækker Kjøldraget sig mere mod øst. Fra 

 strøget om Torne-vand sydover til Ofoten er rigsgrændsen trukket 

 over dragets østlige (indre) afhæng. 



Kjøldraget fandtes endvidere gjennem den største del af 

 Tromsø amt hyppig gjennemsat af saakaldte «aabne dalløb» o: 

 saadanne dalløb, der indover ikke afsluttes ved selve fjeld- 

 ryggen, men derimod gjennembryder samme, vistnok under dal- 

 bundens stadige stigning, og munder ud bagenom det egentlige 

 højfjeld i det østenfor samme liggende højplateau. Saadanne 

 aabne dalfører mangle ganske i strøget søndenfor Ofoten. De 

 dalfurer, som her skjær sig ind i draget, gjennemsætter ikke 

 dette, men træde frem som trange fjeldrevner, der indad paa 

 norsk side enten lukkes af stejle ende vægge eller gjennem 

 langsommere eller, stejlere stigning gaa over i højfjeldspassene. 



Kjøldraget optræder saaledes i strøget fra Ofoten eller Tys- 

 fjord ned mod Vattenbygden i Salten som en ganske anderledes 

 samlet kompakt masse end tilfældet var i strøgene nordenfor. 

 Det egentlige højfjeld vil heller ikke gjennem Salten findes i 



