Karl Pettersen. 407 



derimod over til et smalere drag med stejlere afsluttende afhæng 

 effcer begge langsider. I strøget fra Lyngen nordover, trækker 

 draget sig sammen i en indtil over 1 mils afstand fra vand- 

 skillet liggende murvold, idet vandskillet meUem den bottniske 

 bugt og Yesterhavet er at søge paa et indtil lOOO' eller derover 

 lavere liggende bøjplateau østenfor murvolden. 



Den mere kjedeformig prægede del af draget mellem 

 Vattenbygden og Ofoten danner dragets liovedparti, mens den 

 fra samme udskydende murvold nordover snarest kan være at 

 opfatte som en underordnet forgrening fra samme. 



Draget i sin belhed betegnes under navnet af «Kjølen». 



B. Fjeldpartierne mellem Kjøldraget og Vestfjorden. 



Fra Kjøldragets før omhandlede vestlige grændselinje skyder 

 sig i strøget fra Ofoten sydover til Saitenfjord en række af 5 

 paa binanden følgende større balvøer ud i vestlig retning. I 

 retning fra nord mod syd ere disse: 



a. Tjeldelandet — mellem Ofoten og Efjord. 



b. Hammerølandet — mellem Tysfjord og Sagfjord. 



c. Nordfoldlandet — mellem Sagfjord og Nordfold. 



d. Stavneslandet — mellem Mørkes vikf jord, Nordfolden og 

 Sørfolden med Ler:^'ord. 



e. Bodølandet — mellem Sørfold paa den ene og Skjær- 

 stad samt Saitenfjord paa den anden side. 



Med undtagelse af Stavneslandet skyde de øvrige balvøer 

 sig ud belt mod Vestfjorden og danne som et samlet hele 

 dennes østlige bred. 



Fjeldpartierne over hver enkelt af disse balvøer danne i 



orografisk henseende ingenlunde noget sammenhængende hele. 



Tvertimod ere de, ligesom de helt ere udsondrede fra Kjøl- 



draget, atter igjen udskilt i en række af større og mindre udfra 



binanden sondrede mer eller mindre selvstændige fjeldpartier — 



dels gjennem lave ejdefar, dels ogsaa gjennem dybere indskaarne 



Qeldskar eller fjeldindsænkninger. 



27» 



