408 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



Disse halvøer skulle nu her noget nærmere blive omhand- 

 lede — hver med sine forskjellige underafdelinger. 



a. Tjældelandet 



stiger frem vestenfor Ballangsejdet og danner langs Ofoten et 

 vildt af gneisgranit bygget fjeldparti «Tjældedraget». Dette 

 drag er forøvrigt ikke nærmere undersøgt. De højeste toppe 

 naa her antagelig op omkring 2500'. 



Tjældelandet har ved glacialtidens afslutning været omflydt. 



b. Hammerølandet 



breder sig fra Dragejdet nord- og vestover mellem Sagfjord og 

 Tysfjord ud til Yestfjordene. Halvøen er ved det højere Tys- 

 fjordejde — mellem Sørkil og Tysfjord — samt _ ved de lave og 

 korte ejdefar, Præstejdet og Havnsundsejdet, delt i fire fra hin- 

 anden sondrede landpartier, hver med sit fjelddrag. Disse ere 

 Ulfvaagsdraget, Tüthorndraget, Børra og Havnsundsdraget. Den 

 faste fjeldgrund dannes af gneisgranit. Underlandet optages her 

 som saa ofte, hvor den faste fjeldgrund dannes af gneisgranit, 

 tildels af anseelige myrvidder. 



1. Ulfsvaagsdraget. 



Landpartiet mellem Dragejde og Tysfjordejdet er i det 

 hele forholdsvis lavt bygget. Ulfsvaagdraget, der her skyder 

 frem i nordostlig retning fra Sagfjord nordover mod Küvand, 

 viser i det hele mildere former og hæver sig selv med sine 

 højeste punkter neppe over 1500'. Mod øst skraaner draget 

 ned mod det ret anseelige lavland, der fører ned mod Drag- 

 ejdet. Mellem dette lavland og Tysfjord rejser sig et aasdrag, 

 der falder temmelig stejlt ned mod fjorden. 



2. Tilthornets drasr 



b 



stiger frem over den lule halvø, der fra Tysfjordejdet skyder 

 sig nordover tu Tysnes ved Tysfjordens munding. Over den 



