Karl Pettersen. 411 



rende Tromsø glimmerskifergruppe, naar i Præstekonetind sin 

 største Løjde med 2100' (v. Bucli). 



c. Nordfoldlandet. 



Fra den vestlige side af Makejdet rejser sig høje fjeld- 

 partier, der først breder sig frem vestover mellem Sagfjord og 

 Nordfolden, men derpaa bøjer af i mere sydlig retning, indtil 

 det lier af sluttes i Brændtindens liøje lialvø ved Nordfoldens 

 udmunding. 



Denne balvø er ved forskjellige indskudte fjordløb og liøjere 

 og lavere ejdefar delt i en række større og mindre udfra bin- 

 anden sondrede fjeldpartier. 



Fra Sagfjorden skjær Strømsfjorden og noget vestligere 

 Holmokf jorden sig ind i sydlig retning. Fra Nordfolden der- 

 imod skyder Baltjosen sig i nordlig retning, og afsluttes i en 

 østlig og en vestlig forgrening. Fra Vestfjorden skjær den 

 trange Skotsfjord og Leinesfjorden sig ind i østlig retning. 



Østre Baltjosejde fører fra Bjørnsviken ved Lule Baltjos- 

 fjord — Baltj osens østre forgrening — i nordlig retning over 

 tu bunden af Strøms:^ord. Dette ejde er omkring V2 mil langt. 

 Kulminationspunktet antages at ligge omkring 500' bøjt. Om- 

 trent midt paa det mellem Strømsejdet og Makejdet liggende 

 landparti ligger Storvandet i en vid indsænkning. Storvandet 

 antages at ligge omkring 400' 0. b. Det bar mod nord afløb 

 til Sagfjorden ved Forsaa, mod vest gjennem det lille Lommer- 

 vand ogsaa afløb til Baltj osens østre arm. 



Storvandets indsænkning er mod sydost og nordost om- 

 krandset af et bøjt fjelddrag (Stor vandsdr aget). Imellom ind- 

 sænkningen og Strømsfjord rejser sig et bøjt aasdrag (Strøms- 

 fjorddraget). Mod vest gaar lavlandet om Storvandet over i 

 landspartierne om det nævnte ejde. 



Fra Baltjosens vestre arm fører et ejde af omtrent ^/2 mils 

 længde over i nordvestlig retning over til Dypingspollen ved 



