Kari Pettersen. 413 



1. Storvandsdraget. 



Dette drag stryger fra Baltjosen langs Nordfolden indtil 

 Stopvandet, bøjer sig om Hopvandet og fortsætter langs Mak- 

 ejdets vestlige side ned mod bunden af Sagfjord og udeffcer 

 langs denne indtil henimod Forsaa. Som £ør nævnt omkredser 

 dette fjelddrag det ret anseelige lavland om Storvand. Draget 

 naar sin største højde i strøget mellem Hopvandet og Makvand. 

 Her skyder det op i en række toppe og tinder, hvorimellem 

 Kaltind og Rødtind antagelig naa op til omkring 2500' (eUer 

 maaske til henimod 3000') med' ret anseelige masser af sne og 

 is i de højest liggende fjeldskar. Mod den nedre ende af Hop- 

 vandet stiger Sandtinden frem. Fra Makvandet fører et lavere 

 fjeldskar over til Storvandet. Mod Sagfjorden falder draget 

 gjennem en længere strækning ned i Fumesvæggens stejle, saa- 

 godtsom utilgjængelige styrtninger. 



Langs Nordfolden — fra Hopvand til Baltjosen — stikker 

 grundfjeldets gneislag frem, og langs den indre del af Sagfjord 

 gneisgranitiske partier i vexling med gneisartede lag. Det bøje 

 drag langs Makejdet er derimod bygget af krystalliniske skifere 

 tuhørende Tromsø glimm erskifergruppe, hvis lagrækker i smuk 

 regelmæssig lagstilling nede fra ejdet sees under vestligt fald af 

 40' at skyde ned over de højere toppe. 



2. Strømsfjorddraget 

 stiger op meUem Strømsfjord og Storvandet. De højeste toppe 

 her naa en højde af opimod 2000'. 



Dette fjeldparti er ikke nærmere undersøgt, men antages 

 at være bygget af lagrækker tilhørende Tromsø glimmerskifer-^ 

 gruppe. 



3. Dypingsdraget 



bygger den lille halvø, der skyder frem fra den vestlige side 

 af Strømsfjord og ned mod bunden af Baltjosen og her be- 

 grændset ved de to Baltjosejder. Landet er temmelig højt og 



