414 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



skyder op i forskjellige toppe og tinder, der antagelig naa op 

 til en højde af omkring 2000'. Meilern disse ere nævnte Kvas- 

 tindeme og Tretinderne. 



Grundfjeldets gneislag træder frem i partierne ved Balt- 

 josen. Forøvrigt antages draget, — der ellers ikke er nærmere 

 imdersøgt, at være bygget af lagrækker tilhørende Tromsø 

 glimmerskifergruppe. 



4. Fjeldpartiet mellem Vestre Baltjosejde, 

 Skj elver ejd og Nordfoldejdet. 



Dette fjeldparti er i adskillig grad indskaaret ved dybere 

 dalløb eller fjeldkløfter. Fra Abnenningsvand fører som før 

 nævnt et lidet ejdefar ned tu botten af Leinesfjord og gjenneni- 

 løber lier et lavt liggende underland med de smukt liggende 

 Marhouggaarde. Undergrunden dannes her tildels af musling- 

 førende 1er. Fra Almenningsvandet fører en dybere indsænk- 

 ning over til Laxaavand, der har afløb tu Nordfolden. Ved 

 denne indskjæring er fjeldpartiet delt i to underafdelinger: 



a. Grrøntindernes drag 



stiger op østenom Almenningsvandet - — meUem Marhougdal og 

 Nordfolden, og danner et højt aasdrag, der naar sin største 

 højde i Grrøntind. LiUe Grrøntind naar en højde af 1424'. 

 En højere top stiger op strax nordenfor — antagelig et par 

 hundrede fod højeve. 



ß. Knedalsdraget 



vestenfor og nordenfor Almenningsvand og Laxaaelv, indtager 

 den forholdsvis største del af omhandlede strøg. Fj eldet stiger 

 her i regelen op i stejle murvægge. Karakteristiske sækkedale 

 iindes indskaarne i fjeldmassen. Fra Marhoug skjær en sidedal 

 sig ind i nordvestlig retning, og fra bunden af denne maa man 

 over selve fjeldhøjden for at naa ned til Knedal — omtrent 

 midt paa Skjelveejdet. Kulminationspunktet ligger her 1431' 



