Karl Pettersen. 415 



o. h. Nordover hæver fjeldmassen sig i liøjde, men de Løjeste 

 toppe — hvorimellem Kenkalvtind — naa dog neppe højere end 

 omkring 2000'. 



Grøntindens drag er bygget af lagrækker tilhørende Tromsø 

 glimmerskifergruppe. Opover Grøntinden gjennemsættes skiferen 

 af gneisgranitiske partier, der dog her i det hele optræder 

 temmelig underordnet. Den vestligere større afdeling er bygget 

 af glimmerskifergrnppen. Opover bøjfjeldet mellem Knedal 

 og Marboug iindes deri ret anseelige indlejninger af körnig 

 kalksten. 



5. Dypviksfjeldet 



indtager det fremspringende landparti mellem Holmokfjord og 

 Flaksund og er gjennem Holmokejdet og Skotsfjordejdet udskilt 

 fra de øvrige fjeldpartier. 



Dypvikfjeldet danner en rundagtig kol af omkring 1300' 

 liøjde. 



Er antagelig bygget af glimmerskifer. 



6. F lø j en. 



Dette drag stiger op strax vestenfor SkotsÇordejdet og 

 bygger den lille halvø mellem Flagsund og Skotsfjord. 



Draget danner en lang i øst-vestlig retning fremskydende 

 ryg, der naar en liøjde af omkring 1500' og styrter brat ned 

 mod Flaksund. Langs det sydlige afbæng skraaner det lang- 

 sommere ned mod lavlandspartierne langs den nordlige side af 

 Skotsfjord. 



Er antagelig bygget af glimmerskifer. 



7. Sauvjorddraget 



stiger op meUem Sauvjordejdet og Ersvikejdet. Det danner et 

 vüdt af gneisgranit bygget fjeldparti, der i stejle styrtninger 

 falder ned mod Sauvjordejdet. 



