418 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



Ted indbøjningen mod Sørfold ere byggede af grundfjeldets gneis, 

 typpigen gjennemsat af eller vexlende med gneisgranitiske 

 partier. Om Rørstad og Sagfjorden indover optræder gneis- 

 graniten i et mere selvstændigt parti. 



Hjertø og Maasø (Præst-Maasø) ere to smaa af gneis og 

 gneisgranit byggede øer. Hjertø ligger omtrent midt i løbet 

 ved Nordfoldens udløb og naar en højde af mellem 5 à 600'. 

 Præst-Maasø er mindre og lavere og ligger ved udmundingen 

 af Refsfjorden. 



Stavneslandet bar som før omtalt ved en lav aasryg, der 

 danner Horndalsej dets kulmination, under glacialtidens afslutning 

 været knyttet til Kjøldraget. 



e. Bodølandet. 



Dette landparti dannes af den store halvø, der fra Pusk- 

 ejdet (Saltejdet) breder sig vestover mellem Sørfolden paa den 

 ene og Salten- med Skjærstadfjord paa den anden side. Fra 

 Sørfolden skjær de smaa fjorde Sjunkfjord og ISTevelfjord sig 

 ind i sydlig retning. Fra Skjærstadf jorden derimod Fuske- 

 bugten, Klungsetviken, Nordvikbotten med Valnesfjorden sig 

 ind i nordøstlig retning, og fra Salten endelig Hopen, ligeledes 

 i nordostlig retning. 



Fra bunden af Hopen førrer et ejde over i nordlig retning 

 til My stf jordens sydlige arm. Den største del af dette ejde 

 optages af det anseelige Vattenvand. Et andet ejde fører fra 

 Mystfjordens nordre arm over til Nevelfjord. Ved disse to ejder 

 er balvøen udsondret i et større østligt og to mindre hoved- 

 partier, der danne balvøens vestrand. 



1. Fjeldpartiet fra Fuskejdet til Hop- og 

 Nevel-ejdet. 



Fra syd af er dette som før nævnt indskaaret af Nordvik- 

 botten med dens videre forgrening, Valandsf jorden. Denne 

 sidste er omgivet af et vidstrakt lavt underland, i regelen med 



