420 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. ' 



y. Sjunktindemes drag. 



Fra Kaarsvikejdet og lavlandets vestside stiger et liøjt 

 sønderrevet fjeldparti frem med en række af høje ofte karak- 

 teristiskformede tinder og horn. Mellem disse kan mærkes; 

 Kaarstind, der rejser sig fra Kaarsvikskar, Sjunktinderne om 

 bunden af Sjunkfjord, Skejstind (eller Purkviktind) paa den lille 

 fremspringende halvø mellem Sjunkfjord og Nevelfjord og end- 

 videre Mjønestind ned mod Nordvikbotten. Disse toppe naa 

 antagelig samtlige op imod 3000'. 



Dypviksdraget og Sæterdraget er bygget af glimmerskifer, 

 Sjunktindemes drag derimod af gneis, byppig gjennemsat af 

 granitiske partier. 



Øj skavlen er en lav fjeldbump, der bygger den fremsprin- 

 gende halvø mellem Fuskebugten og Klungsetviken. Den 

 dannes af lagrækker, der tilbjøre Balsfjordens skiferfelt. Længst 

 frem over Øjskavlnes stikker frem et smukt konglomerat, — 

 tildels breccieartet. 



2. Strandtindernes drag 

 bygger balvøen mellem Nevelfjord og Mystfjord. 



Den bøjeste top mellem Strandtindernes vüde gruppe naar 

 en højde af 3110' (TVablenberg). 



Strandtinderne danne i forbindelse med de før nævnte 

 Sjunktinder, Skejstind, Kaarsviktind tiUigemed fjeldpartierne om 

 Rørstad et i bøj grad storslagent og tillige afvexlingsrigt hele. 

 Der er neppe noget strøg langs den bele nordlandske kyst- 

 strækning, der i saa henseende vil kunne blive at stille ved 

 siden af landpartieme om Foldens udmunding. 



Dette fjeldparti er bygget af gneis, — mod Sørfolden i 

 vexling med gneisgranit. 



3. Saltendraget 



danner et lavere drag uden nogen synderlig fremspringende 

 højde: Langs Saitenfjorden gaar det over i et bakket aasdrag, 



