Karl Pettersen. 421 



der ned mod Bodø kirke og Bodø by afsluttes i et temmelig 

 vidstrakt tudels myrlændt underland. 



I lavlandet langs Saitenfjord træffes hyppige samlinger af 

 fint sand med muslingrester. 



De lavere aasdrag langs Saitenfjord er tildels bygget af 

 lagrækker, der ere at indordae under Bals§ ordens skifergruppe. 

 Forøvrigt er landpartiet bygget af Tromsø glimmerskifer, lig- 

 som gneisen ogsaa paa sine steder her kan findes trædende 

 frem. 



Strax udenfor Bodø by skyder op de smaa øer Nyholmen, 

 Hjertø og Skibsholmen. De ere hyggede af gneisgranit, der her 

 gjennemsætter gneisartet glimmerskifer. 



Landegode er et højt ølånd, der stiger op i omkring 1 

 mils afstand vestenfor det her omhandlede landparti. De højeste 

 toppe naa her op tu omkring 2000'. Landegode er bygget af 

 gneisgranit. 



Under glacialtidens atslutning har Bodølandet dannet 3 

 fuldtndskilte ølegemer. 



C. Af sluttende oversigt. 



I strøget fra Ofoten sydover tu Saitenfjord rejser der sig 

 saaledes over det nuværende fastlandsstrøg udenfor Kjøldraget en 

 række af 23 i mer eller mindre grad ud fra hinanden sondrede 

 fjeldpartier. I dette antal er indbefattet samtlige ovenomhandlede 

 fastlandsstrøg med sine forskjellige underaf delinger. Holder 

 man sig imidlertid til forudsætningen om at havlinjen ved 

 glacialtidens afslutning har staaet omkring 300' — eller som 

 ovenfor paavist 338' — højere end nu, vil den nuværende fast- 

 landsstrækning, der skyder frem vestenfor Kjøldraget i strøget 

 fra Ofoten til Salten ved glacialtidens afslutning have dannet 

 en gruppe af 12 helt ud fra hinanden udsondrede øer. Den 

 store halvø mellem Nordfolden og Sørfolden var dengang endnu 



Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 28 



