Karl Pettersen. 423 



som det indenforliggende Kjøldrag er nærmere paavist under 

 detailbeskrivelsen. 



De her skildrede fofholde fortjene visselig al opmærksomhed. 

 De synes nemlig at skulle kunne give væsentlige bidrag til 

 spørgsmaalet om fjorddannelsen over disse strøg og dermed an- 

 tagelig ogsaa bidrag til belysningen af andre hermed i forbin- 

 delse staaende spørgsmaal. 



For nærmere at kunne gaa ind paa behandlingen heraf vil 

 det imidlertid først være nødvendigt at kaste et kort overblik 

 over de her omhandlede strøgs geologiske bygningsforholde. 

 Herunder skal da tåges hensyn saavel til Kjøldraget som til 

 fjeldpartierne vestenfor dette.. 



Den faste fjeldgrund her dannes af følgende lagdelte 

 grupper : 



1. En ældre gneisafdeling (antageligen laurentisk). 



2. Tromsø glimmerskifergruppe (antagl. huronisk). 



3. Balsfjordens skifergruppe (antagl. takonisk). 



Af massiver optræder alene granit, hvortil endvidere er at 

 føje kyststrøgenes saakaldte gneisgranit. Denne sidste er dog ■ 

 nærmest at opfatte som en metamorfoseret bjergart, umiddelbart 

 knyttet til den ældre gneisafdeling og tildels ogsaa til Tromsø 

 glimmerskifergruppe. 



Kjøldraget er for en stor del bygget af lagrækker tilhø- 

 rende Tromsø glimmerskifergruppe. Grundfjeldets gneislag 

 træder her kims ganske underordnet frem paa et par lokaliteter. 

 Lagrækker af en yngre afdeling end glimmerskifergruppen 

 bygger de sydligste partier om Langvandet og Lommi-Javre. 

 Denne afdeling her er foreløbig indordnet under Balsfjordens. 

 skiferfelt — maaske vil det gjennem fortsatte undersøgelser 

 sydover vise sig at den kan være at sammenstille med en af de 

 throndhjemske skiferafdelinger. Et anseeligt granitisk parti 

 bry der frem i strøget fra bunden af Sørfolden op til Mandfjord 

 — en af Ty sfj ordens sidegrene. Hvorvidt denne granit er 

 erruptiv eller ej skal ikke kunne siges med mere afgjørende 



28* 



