426 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



Der er ovenfor fremholdt at gneisgraniten antagelig ikke 

 kan være af eruptiv oprindelse, men at den danner et med 

 gneisafdelingen sammenhørende hele. ^) At det ogsaa er tü- 

 fældet med de mindre granitiske felter ved Sjunk:Çord øg Rør- 

 stad synes at fremgaa af de der fremtrædende forholde. I 

 ethvert tufælde ere disse granitiske partier alene saa lokalt 

 fremtrædende, at der heUer ikke under forudsætning af en 

 eruptiv oprindelse kan med hensyn tu disse strøgs orografiske 

 bygning være at tillægge dem andet end en ganske lokal be- 

 tydning. Der er saaledes heller ikke noget som tyder hen paa 

 at rejsningen af de lavere eller højere hyggede i^eldpartier, der 

 stige op vestenfor Kjøldraget, ere at tilskrive frembrud af 

 eruptive masser. 



I saa henseende maa altsaa ganske det samme forhold blive 

 at gjøre gjeldende for Kjøldraget som for de vestenfor samme 

 liggende fjeldpartier. 



Tager man hensyn ikke alene til de rent geologiske for- 

 holde men ved siden deraf ogsaa til de orografiske forholde 

 over de her omhandlede strøg, saa vil man neppe kunne naa 

 til noget andet resultat, end at Kjøldraget isammen med de 

 vestenfor samme liggende fjeldpartier danner dele under et og 

 samme oprindelig i orografisk henseende sammenhørende hele. 



Man har altsaa at efterspore andre kræfter, der have magtet 

 ikke alene at løfte disse mægtige masser men ogsaa inden disse 

 at fremkalde denne saa stærkt fremtrædende udsondring, hvor- 

 ved fjeldpartierne vestenfor ikke alene helt ere udsondrede 

 fra samme, men ogsaa indbyrdes splittet i en gruppe af fra 

 hinanden udsondrede mer eller mindre selvstændige fjeldpartier. 



Ser man hen til de forskjellige retningslinjer, hvorefter 

 indskj æringen er foregaaet inden de antagelig opiindelig sam- 

 menføjede masser, der nu danne fastlandsstrøgene mellem Ofoten 



^) Se heroin ogsaa «De gneisg-ranitiske dannelser langs det nordhge 

 Norges kyststrøg», Geol. Feren, Perh. Stockholm 1875. 



