428 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



kyststrøgene ere spaltedahnelseme bredere og oftest ogsaa dy- 

 bere, saa de ber optræde som sundløb, mens de indover den 

 nuværende fastlandsstrækning aftager i brede som i dybde, 

 hvorved de gaa over til ejdedannelser, indtil disse ganske af- 

 sluttes ved de sidste indskj æringer langs Kjøldragets vestrand. 

 Noget østenfor disse ejdedannelser naar fjeldmassen sin største 

 højde i Kjøldragets højryg, — saaledes som denne er fulgt i 

 strøget fra Salten til Ofoten. Herfra skraaner fjeldmassen. i 

 regelen temmelig jevnt ned mod den bottniske bugt, uden ber 

 — saavidt vides — at være spaltet gjennom dybere indskjæ- 

 ringer efter denne nordostlige retning. 



Den nordvestlige indskj æringslin je træder frem i den talrige 

 række af fjordløb, der i strøget fra Sørfolden nordover til 

 Magerøsundet skjær sig ind i den nuværende fastlandsstrækning 

 og kerfra videre bry der sig ind ogsaa gjennem det egentlige 

 Kjøldrag dels som fortsatte fjordløb og dels som dalløb og 

 fjeldrevner. Disse :Çeldspaltninger afsluttes i strøget fra Salten 

 til Ofoten vestenfor Kjøldragets egentlige bøjryg, mens de i 

 strøget nordefter oftere som saakaldte «aabne dalfører» belt 

 gjennemskjær det egentlige hjøjfjeld. Paa svensk side — altsaa 

 østenfor bøjryggen — gjeniindes de i den række af anseelige 

 dalløb, der fra rigsgrændsen eUer op imod denne skyde sig ned 

 mod den bottniske bugt i sydøstlig retning. Den sa m me ind- 

 skjæring træder ogsaa frem i de hyppige smaafjorde, som efter 

 denne retning skyde sig ind fra den ytre side af kyststræk- 

 ningens øer. Fra Saitenfjord derimod — der selv skjær sig 

 ind paa det nærmeste i vest-østlig retning — og sydover gjennem 

 et længere strøg antager fjordløbene en mere bestemt vest-østlig 

 strøgretning. 



Med hensyn til den inden gneisafdelingen og Tromsø 

 glimmerskifergruppe raadende lagstilling saa vil man finde at 

 strøgretningen over de her omhandlede :Qelddrag mellem Salten 

 og Ofoten er regelmæssig nord-sydlig oftest dog med afbøjning 

 mod nordost. Faldvinkelen viser sig derimod regelmæssig vex- 



