432 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



være at tilskrive voldsommere spaltedannende kræffcer, der have 

 traadt i virksomhed efter at glimmerskifergruppens lagrækker 

 vare tildelte den lagstilling, hvorunder de nu træde frem. I 

 saa tilfælde maatte dog spaltedannelsen utvivlsomt have ind- 

 virket i nogen grad forstyrrende paa nævnte lagstilling. 



Forsaavidt altsaa fjorddannelsen efter den omhandlede 

 retningslinje fra NY til SO skulde være at tuskrive saadanne 

 spaltedannende kræfter maa deres virketid antagelig være at 

 føre tilbage tu et tidsrum, der ligger bagenom foldningskræfternes 

 virketid. En mulighed kunde der dog maaske være for at de 

 kunde være samtidige med foldningerne. 



Skulde derimod spaltedannelsen efter fjordløbenes hoved- 

 retning være at henføre til et senere tidsrum end tiden for 

 lagrækkernes foldning, saa kan det ikke have været voldsomme 

 men derimod jevnt og langsomt virkende kræfter, der herunder 

 have øvet sit spil. Saadanne kunne søges enten i nedslagets 

 og atmosfæriliemes stadige indvirkning eller i nedglidende is- 

 massers udgravning gjennem glacialtiden. Hvad de første angaar, 

 saa er der nu allerede i og for sig liden rimelighed for at de 

 alene skulde have udført saa mægtige arbejder. Anderledes 

 stiller visselig forholdet sig ligeoverfor spørgsmaalet om isens 

 virkeevne under glacialtiden. Forudsætningen om at fjord- 

 dannelsen væsentlig er at henføre til glacialtiden holdes jo 

 ogsaa frem af ikke faa anseede videnskabsmænd. Det skal 

 ogsaa paa forhaand villigen indrømmes at den, om den end ikke 

 ligefrem er betinget af glacialtiden, dog netop gjennem denne 

 oftere kan være bleven væsentlig modificeret. 



Der er nemlig et forhold, der — som det synes temmelig 

 afgjørende — taler mod at fjorddannelsen i det væsentlige kan 

 være et resultat fra glacialtiden. I dette tilfælde maatte nemlig 

 de nu ved fjordløbene transversalt mod strøgretningen gjennem- 

 skaame lagrækker forinden glacialtiden have løbet sammen tvers- 

 over fjordløbene. Og samtidig maatte saaledes ogsaa de nu 

 gjennem fjordløbene afskaarne fjeldpartier have staaet i indbyrdes 



