434 Bidrag til det nordlige Norges Orografi. 



højryg efter den anden. Mod en saadan forudsætning er der 

 nu for det første at indvende at saa let det ogsaa er at forståa 

 at nedglidende ismasser ville kimne ndhule smalere eller bredere 

 render enten som dal- eller fjordløb nedover fjelddragets under- 

 land ligesom ogsaa over dets afhæld, ligesaa vanskeligt vilde 

 det vel blive at danne sig et nogenlunde klart begreb om, hvor- 

 ledes selve højfjeldet skulde kunne gjennem skjæres efter en 

 maalestok som ber udfordres. En højryg maa dog altid — som 

 det synes — blive staaende igjen. 



Men selv om det skulde findes at de her fremkastede 

 tvivl ikke var at tillægge nogen vægt, saa synes dog det 

 umaadelige tidsrum, der vilde udfordres til en saa storartet 

 udgravning, at maatte egne sig til at vække en betænkelighed 

 ved at fæste sig til en forudsætning om en fjorddannelse her 

 ad nævnte vej. 



Naar fjorddannelsen saaledes skal trække sig skridt for 

 skridt udenfra indad og derunder samtidig gjennembryde en 

 rad af høje fjelddrag, saa er der vel al rimelighed for at ud- 

 gravninger her maa udf ordre et tidsrum, der voxer i et langt 

 stærkere forhold end antallet af de fjelddrag, der skulle gjennem- 

 brydes. 



I en af handling «On the action of denuding agencies» ^) 

 udtaler Alfred Tylor sig blandt andet saaledes: «If the mean 

 depth of the lake of Zurich could be inereased half an inch 

 in a year that lake might have been comfortably excavated 

 15000 years, wich is certainly less than the glacial periode.» 



Sættes den midlere fjeldhøjde, der her maatte gjennem- 

 brj^des i de forskjellige fjelddrag til 2000' og antallet af disse 

 longitudinale fjelddrag til 3, saa vilde der under forudsætning 

 af en ^/2 tommes ensartet aarlig udgraven udfordres et tidsrum 

 for hvert enkelt fjelddrag af 48000 aar eller for samtlige tre 

 drag 144000 aar. Først naar disse vare gjennemgravne, kunde 



') Geological Magazine, 1875. 



