452 Oin den Varmemængde, som et Himmellegeme modtager fra Solen. 



At Omløbstidens Længde ved Kometerne ingen Betyd- 

 ning har for Størrelsen af den under Omløbet modtague 

 Varmemængde, kommer naturligvis deraf, at den allerstørste 

 Del modtages i Løbet af den korte Tid, da Kometen befinder 

 sig i Nærheden af Periheliet. Betragtes f. Ex. den Tid (7") 

 som Kometen behøver for at gjennemløbe 180^ om Solen paa 

 begge Sider af Periheliet, eller det dobbelte af den Tid, 

 hvori den sande Anomali voxer fra O*' til 90*^, saa sees af 

 Lign. (1), at Kometen i denne Tid modtager netop Halvdelen 

 af den Varme, som den faar under et Omløb. Hvor lang 

 denne Tid er, er let at beregne ; kan Banen betragtes som en 

 Parabel, saa har man, med de samme Betegnelser som før, 

 den bekj endte Ligning 



»^ A u . . ^ u\ 

 = 2fc V^"^ 2 ^ ^ ^^^^ 2) 



altsaa T" = ^ • V ? betragtes Aaret som Tidsenhed, saa er 



fc = 27r, altsaa 



^•-l-rc-r •••(8) 



Ved elliptiske Baner finder man T' ved Hjelp af Lign. (5); 



E 1 /l — e 



naar nemlig w = 90°, saa er tg -g- = y r^p? eller naarman 



XT 



sætter e = sin <^, tg -g- = tg ^- (90°— (p), d. e. jEJ = ^ — <?>, 



altsaa T' = 2 . ^ Q — <p — sin «p . cos cpj , og naar man 

 vil have den udtrykt i Aar 



rp' = a' (i - ^±^iB_^:_£2!^Y 



Vil man derimod have den udtrykt som Brøk af selve Om- 

 løbstiden T, som, udtrykt i Aar, er lig «i, saa faaes 



T' cp -h sin ç>. cos <p . <P sin 2 ç? * ,ç.-. 



_ = ^ =i-^ 2^ W 



