454 Om den Varmemængdé, som et Himmellegeme modtager fra Solen. 



paa et helt Aar, eller 19200 Gange saa meget som Jorden i 

 samme Tid. 



Under disse Omstændigheder falder det ikke vanskeligt 

 at forståa de overordentlige Virkninger, som Varmetilførselen 

 fra Solen ofte har paa en Komet i Nærheden af Periheliet. 

 Efter de Vink, som Spektroskopet i senere Tider har givet 

 angaaende Solens (og andre Soles) chemiske Beskaffenhed, 

 er det en rimelig Slutning, at de Elementer, som vor Jord er 

 sammensat af, ogsaa findes paa de andre Planeter og paa 

 Kometerne. Selv om man bortser fra et saa extraordinært 

 Tilfælde som det sidste af ovennævnte Exempler, hvor Virk- 

 ningerne maa falde langt iidenfor vore Experimenters Række- 

 vidde, synes det klart, at de overordentlig stærke Temperatur- 

 diiaferentser, som ere en Følge af de excentriske Baner, vilde 

 være i Stand til i Tidens Løb at berøve de fleste jordiske 

 Stoffe deres Sammenhængskraft, altsaa til at opløse dem i 

 Smaastykker. Om f. Ex. Jordens Bane pludselig blev saa 

 excentrisk som de fleste Kometbaner, saa maatte det be- 

 kj endte Arbeide af Aarstidernes Vexlen, at lægge en Ur ved 

 Foden af enhver Fjeldtop, gjentage sig Aar for Aar i en 

 umaadelig forøget Maalestok over hele Jordkloden. Heraf 

 følger just ikke, at Jorden vilde blive som en Komet at se 

 til, dertil er dens Masse for stor; thi medmindre Perihel- 

 distancen er overordentlig kort, kan Solens forskjellige Til- 

 trækning paa de forskjellige løse Dele ikke uden ved mindre 

 Masser komme til at virke som den opløsende Kraft, der 

 giver Kometerne deres eiendommelige dunstagtige Udseende, 

 naar de ere synlige for os. Med andre Ord, Kometernes 

 Udseende staar i nøie Forbindelse med deres Baners Form. 

 Vistnok have enkelte Kometbaner, f. Ex. Tempels af 1867 og 

 Fayes, ikke synderlig større Excentricitet end de mest excen- 

 triske af de smaa Planeters Baner; men herved er at mærke, 

 at disse to, saavelsom de øvrige Kometer med korte Omløbs- 

 tider, efter al Sandsynlighed skylde en eller anden Planet, 



