Spor efter Istiden i Chile. 295 



i den tørre Tid en Flade bedækket med Granitblokke. Tør- 

 ken var forresten ikke større end at jeg mindst halvtred- 

 sindstyve Gange maatte krydse Elven med Våndet til Hestens 

 Bryst. Fjeldsiderne ere ogsaa meget golde. Af Sidedale 

 komme meget faa ned til Hoveddalen, Kun i Nærheden af 

 »La Paz« sees dyrket Land. Kommer man derimod en tu- 

 sinde Fod op over Dalbunden ere «Illimanis« Sider bedæk- 

 kede med frodig Vegetation og endogsaa henrivende Land- 

 eiendomme, der frembringe alleslags Produkter ligefra de 

 tropiske, indtil ved Suegrændsen al Plantevækst forsvinder. 



Jeg er imidlertid kommet fra mit egentlige Emne, som 

 var den store Formation af Ler- og Gruslag. Denne For- 

 mation ledsager »El Kio de La Paz« et langt Stykke nedover 

 med sin Overflade hældende i samme Retning. Heldnings- 

 vinkelen maaske noget større end det nuværende Elveleies. 

 Længere nede hvor Dalen bliver trangere, forsvinder Forma- 

 tionen næsten ganske, undtagen enkelte Rester, der i lange 

 Linier sees hængende høit oppe paa Fjeldsiderne. 



Hvis den gamle Istid (hvis Existents bevises ved de om- 

 talte Skuringsmærker i Nærheden af La Paz og ved Morænen 

 paa Østsiden af »La Cordillera Real«) har bredt sine Sne- 

 masser udover den 13,000 Fod høie Høislette, da maa vel 

 den store Formation af Ler- og Gruslag have været yngre. 

 Hvorledes forklares ellers Høislettens uforstyrrede Lagnings- 

 forhold? Hvorledes Mangelen paa Moræner i det i den la- 

 gede Formation indskaarne Dalføre? En forudgangen Istid 

 kunde vel have bidraget til at opdæmme »Rio de La Paz«s 

 Dalføre, hvori denne Formation har afsat sig og til at søn- 

 dermalme det Material, hvoraf det er dannet. 



Dog nok herom. Jeg skal endnu kun tilføie, at Høislet- 

 ten vestenfor »El Desaguadero«, der fra Indsøen Titicaca gjen- 

 nemstrømmer Høisletten fra Nord mod Syd, er dannet af 

 mægtige Afleininger af Trachyttuffe med Pimpsten, der dels 

 danne isolerede Plateauer med horisontale Lag af nogle 100 



